# data[].attributes.body
Uddannelse
Færre ansættelseskrav

# data[].attributes.body
vi kunne dæmpe medias mængde af af negative artikler, for at forbedre invanderes følelse af retlig anerkendel

# data[].attributes.body
i følge Honneths anerkendelsesbehov om kælighedsarkendelse, er det familiære meget vigtigt og derfor kunne man gøre det nemmere at familiesamførelse

# data[].attributes.body
1. Udlændinge burde også kunne få stemmeret, da det ville give dem mulighed for at føle sig som medborgere af det danske samfund, hvilket kunne forbedre integration. Dette kan argumenterer på baggrund af Marshalls medborgerbegreb som sikre mennesket politiske rettigheder men også giver mennesket politisk pligt.
2. Give medborgerskab og opholdstilladelse istedet for midlertidigt medborgerskab/
opholdstilladelse.
3. Placerer nyankomne til Danmark forskellige steder i landet, istedet for at placerer dem alle i ghetto-områder. dette vil kunne sikre pluralistisk integration istedet for segregation

# data[].attributes.body
Fokus på beskæftigelse og sprogkundskaber i dansksproget og brug af flere ressourcer for at gøre systemet simplificeret med henblik på at ansætte flere kompatible ansatte, som er i stand til at tage vare om menneskerne der har behov for vejledning. At være en del af arbejdsmarkedet skaber retslig og solidarisk anerkendelse. Desuden "opfylder" personen så sin pligt ved at tage del i samfundet og bidrage til den, for så at opnå sine rettigheder som medborger.

Artikel fra Dansk Flygtningehjælp med fokus på sprogkundskabs vigtighed for en solid ansættelse på arbejdsmarkedet.
https://flygtning.dk/nyheder-og-fakta/paa-arbejdspladsen-er-det-vigtigste-at-forstaa-dansk

# data[].attributes.body
Løsning på integrations problemer:
Marshall´s rettigheder: Civile, Politiske og Sociale
Fordele Indvandrer i hele kongeriget så de ikke bliver grupperet i ghettoer.

# data[].attributes.body
Hvis indvandrer fik stemmeret så ville de være mere politiske aktive og de ville føle sig en del mere dansk.

Det ville hjælpe hvis der var mindre segration i samfundet, hvis nu ghettoerne blev opdelt rundt i landet, istedet for at alle blev sat i røde og grønt områder.

Alle som har mulighed for at arbejde og gå i skole skal gøre det, for at kunne være en større del af det dansk samfund, og yde mere, og på den måde lære det danske sprog.

Hjælpe de invandrer som er nye mere i landet, i stedet for at placere dem i et ghetto område, og måske gøre det lettere for dem at komme ud i arbejdsmarket, og komme i skole.

# data[].attributes.body
Der er omkring 400.00 borgere i Danmark der ikke har stemmeret til folketingsvalget. En stor del af dem er indvandrere. Det kunne derfor tænkes at de, ifølge Honneths anerkendelsesbehov, mangler retslig anerkendelse, og dermed ikke føler sig som medborgere. Hvis loven derfor kunne ændres så de får stemmeret til folketinget, vil integrationen muligvis være en del nemmere.

En anden hindring der er for integrationen, kan være den måde flygtninge og indvandre bliver talt om, i den offentlige debat. Tonen i den offentlige debat om flygtninge og indvandrer er, i de seneste år, blevet en hel del grovere. Tonen er delvist blevet normaliseret af politikere fra diverse indvandrerfjendtlige og nationalistiske partier. Hvis man derimod talte om dem som en del af vores samfund, som en del af os, i stedet for at dele dem op i os og dem, ville det være nemmere for dem at føle sig en del af det danske samfund, og måske ville integrationsproblemet blive en smule lettere.

Vi har flere partier der i dag bekæmper integration, blandt andet Dansk Folkeparti og Venstre (til dels). Når de så har fået så meget magt ved det seneste folketingsvalg, skaber det en stor hindring for integrationen. Det kan man så synes er en positiv eller negativ udvikling, alt afhængigt af, hvad ens holdning til udlændingepolitik er.

Hvis man yderligere kigger på Honneths anerkendelsesbehov, kan det tænkes at mange indvandrere og flygtninge mangler eller ikke får meget solidarisk anerkendelse. De bliver ikke anerkendt for deres personlige egenskaber og præstationer, men bliver derimod udskammet, enten pga. deres religioneller deres kultur. Det har også en sammenhæng med de indvandrerfjendtlige partier på den værdipolitiske højrefløj (DF, NB, mm.)
Derudover har medierne også en rolle i den måde de udstiller indvandre og flygtninge, som er overvejende negativt