# data[].attributes.body
Planlægning af fantasirejse aktiviteten

# data[].attributes.body
Fra s. 20-28

# data[].attributes.body
Videns- og færdighedsmålene

# data[].attributes.attachment_link.title
praktik sat op i videns og færdighedsmål

# data[].attributes.body
Planlægning og analyse-skema s. 1

# data[].attributes.body
Planlægning og analyse-skema s. 2

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Clairvoyancehuset Nøglen til personlig udvikling

# data[].attributes.attachment_link.title
Fantasirejse for børn - Skattejagten / Dansk

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Clairvoyancehuset Nøglen til personlig udvikling

# data[].attributes.attachment_link.title
Per Schultz Jørgensen: Robusthed er en indre værdi, vi skal lære børnene - Folkeskolen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Robusthed handler også om sårbarhed, når vi taler om opdragelse af børn, siger den bogaktuelle forfatter og lærer Per Schultz Jørgensen. Det handler om opdragelse - om at gøre en ydre struktur til en indre struktur, mener han.

# data[].attributes.body
Jan Stolzenbach Nielsen (SFO leder)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ondt i maven af stress, tankemylder og en konstant tvivl på, om man nu gør det godt nok. Børn og unge er mere pressede end nogensinde.

"Der er flere børn, der har svært ved at fungere i en almindelig hverdag i skolen, fordi der er et så stort pres på dem udefra. Det får børnene til at fremstå urolige, ukoncentrerede og ude af balance, selvom de ikke er det i andre kontekster. De mangler den tillid til sig selv og det selvværd, der skal til for at stå imod det pres," siger leder af Herfølge SFO, Jan Stolzenbach Nielsen.

Han har sammen med pædagogerne i SFO'en taget ansvar og arbejder nu med aktiviteter, der øger børnenes selvværd.

At børn har problemer med selvværdet kan aflæses direkte på onlineportalen GoMentor.

Portalen formidler kontakt mellem børn og voksne, der har behov for hjælp til psykisk mistrivsel fra psykologer, terapeuter og coaches og andre fagpersoner. Hvert år klikker omkring 500.000 sig ind på hjemmesiden. Fra 2016 til 2018 har hjemmesiden fået 12 gange flere besøgende på den del, der handler om hjælp til 'Børn og unge'. Det viser tal, som GoMentor har trukket til Børn&Unge.
Børns lave selvværd er et af de mest efterspurgte emner på hjemmesiden, fortæller Troels Sletved, der leder virksomheden.

"For cirka et år siden lavede vi mere indhold på hjemmesiden om børn og trivsel på grund af de mange forespørgsler. Derefter er der kommet endnu flere besøgende. De, der har den daglige kontakt med de mennesker, der kontakter os, fortæller, at de henvendelser vi får, ofte er relateret til børn med lavt selvværd. Det er ofte forældrene, der henvender sig for at få hjælp. Og så er hjælp til børn med stress og angst også meget efterspurgt," siger Troels Sletved.

Perfekthedskultur

En ny undersøgelse fra Børnerådet viser, at hver femte 8. klasse elev føler sig presset ofte eller hele tiden. Næsten hver tredje pige føler sig presset.

Undersøgelsen viser også, at mistrivsel og lav livstilfredshed er langt mere udbredt blandt børn, der tit føler sig presset.

Foreningen Danske Skoleelever har svært at udpenge én enkeltstående årsag til, at børn og unge er så pressede, men formanden Sarah Gruszov Bærentzen tror, at perfekthedskulturen spiller en stor rolle.

"For mig at se har vi ikke en præstationskultur, men en perfekthedskultur. Jeg tror, at hvis der har været et problem før i tiden, så var det et fælles problem. Men i dag er det blevet mere individualiseret. Jeg tror, det presser rigtig mange unge, at de føler, at det er deres egen skyld," siger hun.

En social kamp

I sundhedsvæsenet er antallet af børn med nervøse- og stressrelaterede tilstande næsten tidoblet på tyve år: I 1995 modtog 800 børn under 19 år behandling for 'nervøse og stressrelaterede tilstande'. I 2015 år senere var tallet steget til 7.390.

Det er et stort problem, mener professor i mental børnesundhed Carsten Obel, Aarhus Universitet. Han tror, at børn og unge kæmper en social kamp, som gør det svært for dem at leve op til det ideelle selvbillede.

"Det er relativt få børn og unge, som kan slappe af i sig selv. De har på grund af det digitale filter hele tiden en idé om, at alle andre er ideelle. De går og bilder hinanden ind, at idealet ligger et andet sted end hos dem selv. Meget tyder på, at det konkurrencesamfund, som vi lever i, og det digitale univers gør det svært for børn og unge at være i sig selv," siger Carsten Obel.

Han forklarer, at mennesket grundlæggende kan vælge mellem to strategier: At konkurrere mod hinanden eller at spille sammen - og at samfundet har presset børn og unge til at vælge den første strategi. Det er ikke sundt for deres selvværd.

"Vi skal finde ud af, hvad børn især er udfordret af og så skabe rammer, som får dem til at slappe mere af i sig selv og i hverdagen. Man har på fornemmelsen, at de skruer hinanden op, og at vi som samfund er med til at presse for meget på."

"Mennesker, som bliver udsat for vedvarende stress og magtesløshed, har sværere ved at finde roen til at udvikle og hvile i sig selv. Det er en vigtig proces i overgangen fra barn til voksen, men den proces har samfundet forstyrret ved at presse dem," siger professoren.

Skab fællesskab

Carsten Obel mener, at selvværdet bliver styrket, når man gør noget for andre, og at man derfor bør arbejde med at få børn og unge ind i fællesskaber så tidligt som muligt.

Det har Herfølge SFO arbejdet intenst med. Pædagogerne har sat livsduelighed på skemaet og forsøger gennem aktiviteter at øge børnenes selvværd og fællesskabsfølelse allerede i indskolingen.

"Der stilles mange forventninger til børn, de skal indgå i fællesskaber og har samtidig faglige ting at forholde sig til. Samfundet stiller store krav til forholdsvis små børn, og det kan vi mærke på dem. Hverdagen er svær, hvis ikke børnene ikke oplever sig selv som en vigtig del af fællesskabet og ikke har et ordentligt fundament at stå på med et godt selvværd," siger Jan Stolzenbach Nielsen fra Herfølge SFO.

SFO'en har skræddersyet projekter til forskellige aldersgrupper: De mindste børn har været til børneyoga for at finde indre ro. 2. klasserne har gået på styrkeskole for at blive bedre til at udtrykke følelser gennem skuespil. En gruppe piger i 3. klasse har talt om de inderste følelser. Af flere omgange har de siddet i en rundkreds og skrevet eller tegnet, hvad der gør dem kede af det. Bagefter har de talt om problemerne. Det har forstærket både deres selvværd og fællesskabet, at de har delt ud af sig selv og talt sammen, fortæller pædagog Jeannette Schultz.

"Det har styrket vores relation med børnene, og vi har også oplevet, at nogle børn er kommet ind i fællesskaber, de ikke var en del af før," siger hun.

Trivselskommission

I BUPL har man også forsøgt at gøre noget ved problemet på det stigende antal pressede børn og unge. Tidligere på året fremlagde fagforeningen et forslag om en trivselskommission, som børneordfører Jacob Mark (SF) fremsatte i Folketinget. Trivselskommissionen skulle komme med forslag til, hvordan skoler og fritidsinstitutioner forebygger mistrivsel, så færre børn og unge bliver ramt af stress og angst. Kommissionen skulle bestå af fagpersoner, forskere og børn og unge.

Men forslaget blev nedstemt af alle andre partier end SF, Enhedslisten og Alternativet.

Undervisningsministeren Merete Riisager (LA) mener ikke, at løsningen hos de pressede børn skal komme fra en trivselskommission. Vi skal i stedet fokusere på at skabe bedre rammer i skolen, mener hun.

"Børn har brug for nærhed, struktur og mening både derhjemme og i skolen. Fra politisk hold skal vi arbejde for, at børnene møder en skole med faste rammer og struktur, hvor der er ro til at koncentrere sig om det faglige og samtidig plads til leg, samvær og glæde. Helt konkret kan vi skabe en overskuelig ramme i skolen, bekæmpe mobning, prioritere bevægelse, reducere brugen af vikarer og give plads til fritidsaktiviteter," siger ministeren.

BUPL-formand Elisa Bergmann mener, at ministerens forslag til løsning på de alvorlige problemer, mange børn og unge kæmper med i dag, er uambitiøs.
"Det er ikke nok, at politikerne bare taler om børns trivsel. Det er uambitiøst, for der er behov for at politikerne går forrest og aktivt sætter handling bag ordene. Vi skal væk fra det ensidige fokus på, hvad børn skal blive til. Børn og unge skal først og fremmest have ret til et godt børneliv og at være og blive til 'nogen'. Det ville en Trivselskommission kunne sætte fokus på. Ministeren forholder sig i øvrigt slet ikke til, hvilken vigtig rolle fritidsinstitutionerne kan spille for børn og unges trivsel. Hun fokuserer alene på det faglige indhold i skolen. Det er dybt problematisk, fordi det reducerer pædagogers vigtige betydning for børn og unges trivsel," siger Elisa Bergmann.
Læs hele temaet om livsduelighed i Børn&Unge nr. 9 (åbner pdf)

# data[].attributes.attachment_link.title
Massivt samfundspres: Børn og unge får dårligt selvværd, stress og angst - BUPL

# data[].attributes.attachment_link.description
Ondt i maven af stress, tankemylder og en konstant tvivl på, om man nu gør det godt nok. Børn og unge er mere pressede end nogensinde. "Der er flere børn, der har svært ved at fungere i en almindelig hverdag i skolen, fordi der er et så stort pres på dem udefra.

# data[].attributes.body
Karen Tilman

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Flere børn bliver fysisk syge, fordi de mistrives. Læge har skrevet over 150 lægeerklæringer til børn, der må sygemeldes fra timer i skolen

Familien i Hjørring kunne nærmest sætte uret efter det.

Præcis hver fjortende dag kom rysteturene og feberen, og syvårige Freya Gry Andersen kunne krybe sammen på sofaen med mavekramper og voldsomme grædeture.

- Vi tænkte, at det måtte være influenza eller almindelig mavepine til at begynde med, forklarer Henriette Andersen - mor til Freya, der går i 1. klasse.

- Men da det blev ved i flere måneder, sendte vi hende til en børnelæge. Her blev Freya undersøgt på kryds og tværs - blodprøver, afføringsprøver, alt. Men prøverne viste ingenting - der var ikke noget at komme efter. Overhovedet, siger Henriette Andersen.

Syrehæmmende medicin - vi snakker børn! Det er alt sammen stress. Det er jo helt forfærdeligt
Karen Tilma, børnelæge

Og så alligevel.

For efter flere samtaler med både mor og datter kunne den børnelæge, der havde undersøgt Freya Gry Andersen, alligevel komme med en diagnose. Den lød på såkaldt kropsstress: Pigens krop var bukket under for et for stort pres.

- Det var jeg jo chokeret over at få at vide. Hvad er meningen med, at et barn på syv år skal gå rundt med stresslignende symptomer, spørger Henriette Andersen.

Ingen fysiske forklaringer

Det var børnelæge Karen Tilma fra Brønderslev, der kom med diagnosen. Samme diagnose har hun stillet flere gange ugentligt de seneste par år, fortæller hun.

- Det er børn, der kommer med mavepine, migræne, søvnproblemer, tics eller vejrtrækningsproblemer. Jeg undersøger dem for alt fra astma, allergi, levertal, nyretal, neurologiske forstyrrelser, simpelthen alt. Og der er intet fysisk, der kan forklare, hvorfor børnene har det, som de har, fortæller Karen Tilma og fortsætter:

De unge rapporterer flere problemer, mere stress, mere tristhed, også mere ensomhed, og vi ser faktisk også en stigning i børnepsykiatriske diagnoser
Carsten Obel, professor i børns mentale sundhed, AU

- Men når jeg så har talt med børnene og hører, hvad de skal præstere i en almindelig hverdag, så er det tydeligt for at mig, at mange børn ikke kan holde til at være i det samfund, vi har lavet i dag, fastslår børnelægen og remser op:

- Der er lange skoledage med larm i klasserne, der er inklusion. De bliver testet konstant. De bliver målt og vejet. Allerede i børnehaverne er der mangel på voksne, som kan give børnene nærvær. Der er den ene uddannelsesreform efter den anden. Hvis politikerne bliver ved med at stresse og presse det her samfund, og især børnene, så får vi altså nogle generationer, der dårligt nok ved, hvem de selv er, mener Karen Tilma.

Børnelægen peger på, at eksempelvis forældre, der pacer deres børn, sociale medier, skilsmisse og mobning også kan belaste børn. Men at det er påfaldende, at andelen af børn med stresslignende symptomer er steget voldsomt, efter skolereformen blev indført.

- Aldrig har jeg skrevet så mange recepter på syrehæmmende medicin. Det her er jo helt galt. Syrehæmmende medicin - vi snakker børn. Det er alt sammen stress. Det er jo helt forfærdeligt, fastslår hun.

Inden for de seneste to år har hun skrevet flere end 150 lægeerklæringer til børn, der har brug for at gå mindre tid i skole.

Professor er bekymret

Der findes ikke et samlet overblik over, hvor mange børn der er sygemeldt fra skolen, fordi de har kropsstress - heller ikke, hvor mange lægeerklæringer, der bliver skrevet på den baggrund.

Men TV 2 Nyhederne har været i kontakt med flere børnelæger og børnepsykologer landet over. Også de ser et stigende antal børn med psykosomatiske lidelser, såkaldt kropsstress.

Danmarks eneste professor i børns mentale sundhed, Carsten Obel, er bekymret.

Vi har lavet et samfund, hvor man har fuldstændig glemt at kigge på børnenes behov
Karen Tilma, børnelæge

- Spørger man de unge selv, rapporterer de flere problemer, mere stress, mere tristhed og mere ensomhed, og vi ser faktisk også en stigning i børnepsykiatriske diagnoser, forklarer Carsten Obel og fortsætter:

- Jeg er alarmeret på den måde, at jeg synes, at vi i ethvert samfund til enhver tid bør gøre rigtigt meget, for at den kommende generation får de bedste muligheder for at udvikle sig, lyder det.

Forklaring skal findes

Professoren mener, at forskere og politikere bør have et større fokus på, hvorfor børnene bliver syge.

- Det er noget, vi skal tage alvorligt. Om det er uddannelsessystemet, sociale medier, forældre, der vil for meget på deres børns vegne eller en samfundsbekymring generelt, der rammer børnene, mener Carsten Obel.

Lægeerklæring

I Hjørring fik Freya Gry Andersen også en lægeerklæring på, at hun skulle gå mindre tid i skole. I en lang periode er hun derfor flere gange om ugen blevet hentet efter fire timers skolegang, ligesom der er skåret kraftigt ned på fritidsaktiviteter.

Og legeaftaler er der ingen af i hverdagene.

Hvad er meningen med, at et barn på syv år skal gå rundt med stresslignende symptomer?
Henriette Andersen, mor til Freya Gry Andersen

Henriette Andersen afviser, at det er forhold i hjemmet, der kan presse datteren. Hun er overbevist om, at det er lange skoledage, som datteren ikke kan holde til:

- Vi har jo set effekten af, at Freya kan komme hjem og slappe af. Så forsvinder symptomerne. For det normale er jo at sidde i en klasse seks timer om dagen med 28 elever i larm, i øvrigt sammen med inkluderede børn, der måske fylder lidt mere end andre, siger moren og fortsætter:

- Og så er der rigtigt mange lektier ved siden af. Så jeg synes, at man generelt presser vores børn rigtigt meget, lyder det fra Henriette Andersen.

Store konsekvenser

Børnelæge Karen Tilma bakker op:

- Vi har lavet et samfund, hvor man har fuldstændig glemt at kigge på børnenes behov. Man har glemt at kigge på, hvad børnenes ressourcer er, og hvordan man får ressourcerne udviklet.

Hun fastslår, at udviklingen kan få alvorlige konsekvenser for børnene:

- Det er meget skadeligt for børn at have stress i længere tid - mange af dem tager skade på livstid, og de når aldrig op på fuld robusthed igen, hvis stress og belastningen bliver ved i for lang tid, lyder det fra børnelægen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Børnelæge advarer: Vi gør børn syge med stress

# data[].attributes.attachment_link.description
Flere børn bliver fysisk syge, fordi de mistrives. Læge har skrevet over 150 lægeerklæringer til børn, der må sygemeldes fra timer i skolen Familien i Hjørring kunne nærmest sætte uret efter det. Præcis hver fjortende dag kom rysteturene og feberen, og syvårige Freya Gry Andersen kunne krybe sammen på sofaen med mavekramper og voldsomme grædeture.