# data[].attributes.headline
Assimilasjon og akkomodasjonI følge Piaget forstår vi alt nytt vi står overfor, ut fra det vi allerede kan. Han mener at det er naturlig for mennesket å organisere tankeprosessene i kognitive strukturerer, såkalte skjemaer. Skjemaene utgjør altså et menneskes erfaring, tenkemåte og kunnskap. Piaget gav hvert trinn i utviklingen et eget skjema. Som ved behavioristiske teorier lærer barnet av erfaring. Forskjellen er at Piaget mener barnet lærer ved å putte erfaringene inn i et mentalt skjema. Når det er ubalanse mellom skjema og ny erfaring, oppstår en kognitiv konflikt. Piaget mener at mennesket er konstruert slik at denne konflikten gir motivasjon for læring, og at mennesket er styrt av en indre drivkraft (Lyngsnes og Rismark, 2013, s. 58). Passer erfaringen bra med et skjema som allerede finnes i barnets hodet, kan det utvides. Dette kalles assimilasjon. Passer erfaringen dårlig med skjema, må man lage et nytt skjema. Dette kalles akkomodasjon. Etter hvert blir skjemaene mer avanserte og komplekse.  Tilpasset opplæringVi vet at elevene har forskjellig læreforutsetninger: De har forskjellige evner, erfaringer og forventninger. Både Piaget og Vygotsky mener at for å kunne planlegge undervisningen på en god måte, må læreren ha omfattende kjennskap til elevene og deres evner og kunnskap. Som nevnt så påpeker Piaget viktigheten av å gi elevene oppgaver å strekke seg etter, og dette kan minne om Vygotskys proksimale utviklingssone.Piaget og Vygotsky- flere likheter og ulikheterBegge teoriene er som nevnt kognitive og progressivistiske. Eleven og elevens interesse er i fokus. Begge teoriene mener i motsetning til tradisjonalistiske læringsmetoder, at eleven må være aktiv for å kunne lære. Begge mener eleven kan lære ved bruk av lek.Den største forskjellen er, slik jeg ser det, at Vygotsky hevder at eleven lærer av samhandling med sine omgivelser, mens Piaget ser på modning og ubalanse i skjema som årsak til læring- en individuell og selvstendig prosess. For Vygotsky er språket det viktigste verktøyet i læringsutviklingen: språket er et redskap for kognitive prosesser. Piaget derimot påstår at språket spiller en underordnet rolle i den intellektuelle utviklingen.Problemet med den kognitive konstruktivismen er ifølge Imsen at ”den i liten grad tar i betraktning at læring foregår i en sosial sammenheng, og at kunnskap derfor er sosialt konstruertHva hemmer og hva fremmer læring: Noen faktorer som er med på å fremme læring er blant annet mestringsfølelse, god motivasjon, positive tanker, gode læringsstrategier, konsentrasjon, tidsskjema, belønninger, ros og holdninger.

# data[].attributes.subject
Assimilasjon og akkomodasjonI følge Piaget forstår vi alt nytt vi står overfor, ut fra det vi allerede kan. Han mener at det er naturlig for mennesket å organisere tankeprosessene i kognitive strukturerer, såkalte skjemaer. Skjemaene utgjør altså et menneskes erfaring, tenkemåte og kunnskap. Piaget gav hvert trinn i utviklingen et eget skjema. Som ved behavioristiske teorier lærer barnet av erfaring. Forskjellen er at Piaget mener barnet lærer ved å putte erfaringene inn i et mentalt skjema. Når det er ubalanse mellom skjema og ny erfaring, oppstår en kognitiv konflikt. Piaget mener at mennesket er konstruert slik at denne konflikten gir motivasjon for læring, og at mennesket er styrt av en indre drivkraft (Lyngsnes og Rismark, 2013, s. 58). Passer erfaringen bra med et skjema som allerede finnes i barnets hodet, kan det utvides. Dette kalles assimilasjon. Passer erfaringen dårlig med skjema, må man lage et nytt skjema. Dette kalles akkomodasjon. Etter hvert blir skjemaene mer avanserte og komplekse.  Tilpasset opplæringVi vet at elevene har forskjellig læreforutsetninger: De har forskjellige evner, erfaringer og forventninger. Både Piaget og Vygotsky mener at for å kunne planlegge undervisningen på en god måte, må læreren ha omfattende kjennskap til elevene og deres evner og kunnskap. Som nevnt så påpeker Piaget viktigheten av å gi elevene oppgaver å strekke seg etter, og dette kan minne om Vygotskys proksimale utviklingssone.Piaget og Vygotsky- flere likheter og ulikheterBegge teoriene er som nevnt kognitive og progressivistiske. Eleven og elevens interesse er i fokus. Begge teoriene mener i motsetning til tradisjonalistiske læringsmetoder, at eleven må være aktiv for å kunne lære. Begge mener eleven kan lære ved bruk av lek.Den største forskjellen er, slik jeg ser det, at Vygotsky hevder at eleven lærer av samhandling med sine omgivelser, mens Piaget ser på modning og ubalanse i skjema som årsak til læring- en individuell og selvstendig prosess. For Vygotsky er språket det viktigste verktøyet i læringsutviklingen: språket er et redskap for kognitive prosesser. Piaget derimot påstår at språket spiller en underordnet rolle i den intellektuelle utviklingen.Problemet med den kognitive konstruktivismen er ifølge Imsen at ”den i liten grad tar i betraktning at læring foregår i en sosial sammenheng, og at kunnskap derfor er sosialt konstruertHva hemmer og hva fremmer læring: Noen faktorer som er med på å fremme læring er blant annet mestringsfølelse, god motivasjon, positive tanker, gode læringsstrategier, konsentrasjon, tidsskjema, belønninger, ros og holdninger.

# data[].attributes.headline
Analyse av case: JosefineI dette oppgavesvaret vil jeg analysere en case om Josefine. Hun er 17 år og går andre året på videregående. Jeg skal bruke Gardeners 7 intelligenser for å se hvilke som passer henne best og hvilke hun scorer høyest på, ut ifra beskrivelsen jeg har fått av henne.  Teksten om Josefine forteller at hun stort sett er flink på skolen og "behersker godt fag som norsk, historie, og programfagene hun har valgt innenfor samfunnsfag". Siden disse fagene krever en del skriving, lesing og kommunikasjon med ord, tyder det på at hun scorer relativt høyt på Den språklige intelligensen. Derimot fag som matematikk sliter hun i, og hun syns særlig geometri er vanskelig. Dette betyr at hun vil score lavt på Den logisk-matematiske intelligensen, som handler om evnen til å analysere problemstillinger på en logisk og systematisk måte og utføre matematiske beregninger.  Josefine liker å synge i kor og spille gitar og synge i band. Dette indikerer at hun er musikalsk og har evnen til å arbeide med melodi og rytme. Hun scorer derfor høyt på Den musikalske intelligensen, som er knyttet til hørselen og vår auditive sansekanal. Hun scorer også relativt høyt på Den kroppslig-bevegelses intelligensen, som handler om kroppsbeherskelse og evnen til bruk av kroppen og hendene til å løse oppgaver. Det står i teksten at hun er glad i gym, og liker ballspill og lagidrett, men det står ikke at hun deltar i noen lag som for eksempel håndball eller fotball, kun at hun liker det på skolen. Derfor satt jeg det bare som relativt høy.Siden hun misliker orientering og roter seg ofte bort da, vil jeg si at hun scorer lavt på Den visuelle intelligensen. Det handler om å kunne orientere seg raskt på ukjente steder. Hun scorer høyt på Den sosiale intelligensen, ettersom hun liker å være sosial og har mange venner. Denne intelligensen går ut på at man har evnen til å omgås andre og klarer å fokusere på ting som er viktige for andre, og andres interesser. Vennene hennes sier at hun er en god venninne som de kan snakke med og gå på fest med. Det er godt mulig at hun scorer høyt på intelligensen om selvinnsikt, siden det virker som hun kjenner seg selv og vet hvem hun er og hva hun liker og er god til, og hva hun er mindre god til å ikke liker. Hun synger og spiller i band og virker ikke som hun er redd for å skille seg fra andre. Intelligensen om selvinnsikt går ut på å ha innsikt i seg selv, og det er en viktig egenskap å ha, men den krever at man setter av tid til seg selv og egenreflektering. 

# data[].attributes.subject
Analyse av case: JosefineI dette oppgavesvaret vil jeg analysere en case om Josefine. Hun er 17 år og går andre året på videregående. Jeg skal bruke Gardeners 7 intelligenser for å se hvilke som passer henne best og hvilke hun scorer høyest på, ut ifra beskrivelsen jeg har fått av henne.  Teksten om Josefine forteller at hun stort sett er flink på skolen og "behersker godt fag som norsk, historie, og programfagene hun har valgt innenfor samfunnsfag". Siden disse fagene krever en del skriving, lesing og kommunikasjon med ord, tyder det på at hun scorer relativt høyt på Den språklige intelligensen. Derimot fag som matematikk sliter hun i, og hun syns særlig geometri er vanskelig. Dette betyr at hun vil score lavt på Den logisk-matematiske intelligensen, som handler om evnen til å analysere problemstillinger på en logisk og systematisk måte og utføre matematiske beregninger.  Josefine liker å synge i kor og spille gitar og synge i band. Dette indikerer at hun er musikalsk og har evnen til å arbeide med melodi og rytme. Hun scorer derfor høyt på Den musikalske intelligensen, som er knyttet til hørselen og vår auditive sansekanal. Hun scorer også relativt høyt på Den kroppslig-bevegelses intelligensen, som handler om kroppsbeherskelse og evnen til bruk av kroppen og hendene til å løse oppgaver. Det står i teksten at hun er glad i gym, og liker ballspill og lagidrett, men det står ikke at hun deltar i noen lag som for eksempel håndball eller fotball, kun at hun liker det på skolen. Derfor satt jeg det bare som relativt høy.Siden hun misliker orientering og roter seg ofte bort da, vil jeg si at hun scorer lavt på Den visuelle intelligensen. Det handler om å kunne orientere seg raskt på ukjente steder. Hun scorer høyt på Den sosiale intelligensen, ettersom hun liker å være sosial og har mange venner. Denne intelligensen går ut på at man har evnen til å omgås andre og klarer å fokusere på ting som er viktige for andre, og andres interesser. Vennene hennes sier at hun er en god venninne som de kan snakke med og gå på fest med. Det er godt mulig at hun scorer høyt på intelligensen om selvinnsikt, siden det virker som hun kjenner seg selv og vet hvem hun er og hva hun liker og er god til, og hva hun er mindre god til å ikke liker. Hun synger og spiller i band og virker ikke som hun er redd for å skille seg fra andre. Intelligensen om selvinnsikt går ut på å ha innsikt i seg selv, og det er en viktig egenskap å ha, men den krever at man setter av tid til seg selv og egenreflektering. 

# data[].attributes.body
Kritisert fordi han ser på disse formene for intelligens som uavhengige av hverandre. Et eksempel på et argument som ble brukt var at evnen til systematisk, logisk og analytisk tenkning også vil lette læring av språk. Siden et hvert språk har sine logiske strukturer, og der hvor disse logiske strukturene er vansklig tilgjengelig, vil en systematisk og logisk forståelse være til stor fordel for å forstå språket.

# data[].attributes.body
Læringsstiler er de ulike måtene å lære på til de ulike intelligensene. For eksempel kan en elev som har høy sosial intelligens lære mye gjennom gruppearbeid og ved diskusjon med medelever, mens elever med høy logisk-matematisk intelligens vil kanskje jobbe best individuelt.

# data[].attributes.body
I følge Gardner er intelligensene viktige indre kognitive faktorer som har stor betydning for læring og den enkeltes læringsutbytte. Han mener ifølge teorien hans at lærerne burde tilrettelegge undervisningen slik at den appellerer til flere forskjellige former for intelligens på samme tid. Dette har mange lærere for lengst tatt til seg og forsøker å gjøre noe med det.
Intelligens har stor betydning for læring, men det vil være feil å sette likhetstegn mellom de to begrepene intelligens og læring. Også andre faktorer spiller en viktig rolle, som for eksempel motivasjon, hukommelse, straff, belønning, kreativitet og gode læringsstrategier. Alt dette bidrar til å fremme læring

# data[].attributes.body
Intelligens blir vanligvis definert som en egenskap knyttet til tenkning (kognitiv psykologi) og atferd (behavioristisk psykologi). Kan betraktes som evnen til problemløsning.

Edward L. Thorndike skilte mellom en abstrakt intelligens, en sosial intelligens og en teknisk intelligens.

Alfred Binet utviklet i samarbeid med Thèodore Simon de første intelligens testene i 1905.

David Wechlers intelligenstester blandt barn og voksne er i dag blant de mest brukte.

Intelligens er påvirket av både arvelige og miljømessige faktorer.

Daniel Goleman mener at vår intelligens også omfatter følelsesmessig og sosial kompetanse

Peter Salovey deler den følelsesmessige intelligensen i fem hovedområder: å kjenne sine følelser mens de er i virksomhet, å kunne styre sine følelser, å kunne motivere seg selv, å kunne gjenkjenne følelser hos andre, å kunne ha omgang med andre.

Howard Gardner presenterte i 1983 en teori som skiller mellom flere forskjellige og uavhengige intelligenser.

Gardners intelligenser viser at mennesker har ulike måter de lærer best på.

Intelligens forstått som en kognitiv problemløsende egenskap vil ha stor betydning for læring, men det er under forutsetning av at det ikke er andre og sterkere faktorer som hindrer læring

# data[].attributes.body
"Spiser fordi man lærer at man er sulten"

# data[].attributes.body
"Å vise frem ens ferdigheter"

# data[].attributes.body
Tankekart, BISON-blikk, refleksjonsnotater, ordpuslespill og støttenotater er bare et lite utvalg av strategiene som finnes for en mer målrettet lesing og læring. Når elever får kunnskap om og trening i mange ulike strategier, vil de selv bli i stand til å velge den strategien som passer best i en gitt situasjon. Men for å komme dit kreves mye trening.

# data[].attributes.body
BISON-metoden er en førlesingsstrategi for å få et overblikk over en ny tekst ved å fokusere på elementer i teksten som bilder, innledning, siste avsnitt, overskrifter og nøkkelbegreper.

Bison lesestrategi er et hjelpemiddel for elevene i møte med ny og ukjent tekst. Strategien gir elevene en «oppskrift» / «huskeliste» som skal hjelpe dem og huske hva de skal se etter og i hvilken rekkefølge i en fremmed tekst.

Hvis du lurer på hva du skal gjøre når du skal ta et BISON-overblikk over
en tekst, skal du tenke på ordet BISON. Hver bokstav i dette ordet står
for en ting du skal gjøre når du tar et BISON-overblikk.

BISON-metoden er en førlesingsstrategi for å få et overblikk over en ny tekst ved å fokusere på elementer i teksten som bilder, innledning, siste avsnitt, overskrifter og nøkkelbegreper

# data[].attributes.headline
Man kan ikke stole helt på intelligenstester

# data[].attributes.subject
Man kan ikke stole helt på intelligenstester

# data[].attributes.body
Man kan ikke stole helt på intelligenstester sånn som Mensa sin. Det er mange feilkilder med slike nettbaserte tester

# data[].attributes.headline
Hva går attribusjonsteorien ut på, og hvorfor har attribusjon betydning for læring?

# data[].attributes.subject
Hva går attribusjonsteorien ut på, og hvorfor har attribusjon betydning for læring?

# data[].attributes.body
- En kognitiv teori om motivasjon, den såkalte attribusjonsteorien, kan også bidra til å forklare begrepet mestring. Denne teorien vil vise at våre egne forklaringer på hvorfor vi lykkes eller mislykkes, får stor innvirkning på motivasjonen vår. Mennesker som i stor grad forklarer suksess som flaks, får mindre motivasjon til å gjenta en bestemt atferd enn mennesker som forklarer suksess ved at de selv var flinke. Det samme gjelder nederlag. For eksempel kan tre skoleelever ha fått samme dårlige karakter på en prøve, men ha helt ulike forklaringer. En tenker "Jeg fikk dårlig karakter på denne prøven fordi jeg ikke leste nok, så jeg må lese mer for å gjøre det bra på neste", en annen kan tenke "Dette var bare uflaks, bedre lykke neste gang." Mens en tredje kan tenke at det var lærerens feil. Her kan vi se at elevene attribuerer- altså skylder på ulike faktorer som forklaring på hvorfor de ikke har mestret en prøve. Den eleven som tenker at hun skulle ha lest mer til prøven, og at det er hennes egen feil, vil nok ha større mulighet til å mestre bedre neste gang. Av eksempelet ser vi at nederlag kan fremme læring. Derimot kan flaks og andre ytre ukontrollerbare forklaringer være med på å hemme den fremtidige mestringen.

# data[].attributes.headline
Hva er forskjellen på mestringsorientert og prestasjonsorientert motivasjon, og hva kan denne forskjellen bety for læring?

# data[].attributes.subject
Hva er forskjellen på mestringsorientert og prestasjonsorientert motivasjon, og hva kan denne forskjellen bety for læring?

# data[].attributes.body
-Forskjellen på mestringsorientert motivasjon og prestasjonsorientert motivasjon er at mestringsorientert motivasjon handler om å  lære for lære. Med fokus på å forstå og å mestre. Presentasjonorientert motivasjon derimot handler om å vise fram ens ferdigheter, og sammenligne seg selv med andre.
-En som er på den mestringsorienterte motivasjon siden, vil ha lettere for å lære uten forstyrrelser utenfra (omgivelsene). Mens en som er på den prestasjonsorienterte motivasjon siden, får press fra omgivelsene til å lære og vil kanskje lære bedre ved å prestere.

Ina

# data[].attributes.body
Denne type hukommelse hjelper oss med å handle og orientere oss i vår hverdag. Den inneholder blant annet en prosedyrehukommelse som lagrer det meste av vår praktiske og sosiale viten, for eksempel hvordan vi spiller tennis, sitter i en stol, spiser, spiller et instrument, sykler, åpner dører osv. Dette er en slags taus kunnskap eller kroppslig viten. Man har også perseptuell hukommelse som inneholder våre forestillinger om hvordan omverdenen ser ut, lukter, smaker, høres ut og føles.

# data[].attributes.body
Den eksplisitte hukommelsen er nok den vi til daglig tenker på som vår hukommelse. Det er her vi lagrer alle minnene og kunnskapen vår. Man kan best beskrive denne hukommelsetypen for et lager for personlige minner.
Det er to underkategorier i denne formen for hukommelse: Episodisk og Semantisk hukommelse.

Den episodiske hukommelsen kan man best beskrive som et lager for personlige hendelser (minner). Det er en selvbiografisk hukommelse. Vi husker for eksempel en bestemt eksamen, en opplevelse fra da vi var barn eller et møte med et annet menneske.

Ordet semantikk betyr læren om ordets betydning. Den semantiske hukommelsen består i prinsippet av all den kunnskapen vi har om virkeligheten, og som er formulert i ord. Den handler for eksempel om kunnskapen knyttet til begreper som "en hest er et dyr".

# data[].attributes.body
Langtidshukommelsen rommer alt det vi kaller vår kunnskap, våre erfaringer og våre minner, som vi ofte lagrer gjennom mange år. Langtidshukommelsen har en nær ubegrenset kapasitet.

# data[].attributes.body
Korttidshukommelsen har en kapasitet på 7+2 enheter. Det vil si at man kan huske rundt 7 ting før man glemmer. For eksempel går det så vidt an å huske et telefon nummer på 8 sifre, men blir det noe særlig lengre får vi problemer. Korttidshukommelsen har også en viss tidsbegrensning

# data[].attributes.body
Inntrykk fra omverdenen blir først registret i den sensoriske hukommelsen, som vi antar må ha svært stor kapasitet, slik at den skal kunne inneholde mange sanseinntrykk. Men de blir oppbevart her i ganske kort tid, omkring et sekund. Den sensoriske hukommelsen kan vi dele i flere hukommelseslagere som er knyttet til forskjellige sanser. For eksempel:

Visuell hukommelse som registrerer og oppbevarer synsinntrykket

Auditiv hukommelse som holder fast på lyd-inntrykk i et kort øyeblikk som gjør at vi kan hente frem noe - for eksempel et spørsmål vi blir stilt  - som vi egentlig ikke var oppmerksom på i situasjonen når oppmerksomheten var opptatt av noe annet.

# data[].attributes.body
Hukommelse er en grunnleggende egenskap hos mennesker. Den skaper sammenhelg i livet.

Hukommelse-prosessen går fra oppmerksomhet og innkoding til lagring og til slutt ut-henting av det som er husket.

I psykologien skiller vi mellom ulike former for hukommelse: sensorisk hukommelse, korttidshukommelse, langtidshukommelse, eksplisitt hukommelse og implisitt hukommelse.

Vår hukommelse er påvirket av en rekke faktorer - for eksempel grad av repetering under læringen.

Læringsstrategier er ulike arbeidsmetoder for å huske og lære mer.

# data[].attributes.body
- Motivasjon handler om de psykologiske prosessene som aktiverer atferd.

- Vi skiller mellom indre og ytre motivasjon, og begge typer har betydning for læring.

- Indre motivasjon er faktorer som nysgjerrighet, interesse, selvtillit og tilfredshet.

- Ytre motivasjonsfaktorer er blant andre omgivelsenes straff og belønning.

- Nyere forskning viser at arbeidstakere og skoleelever motiveres mye mer av indre faktorer som selvbestemmelse, kompetanse og tilhørighet, enn av ytre motivasjonsfaktorer.

- Self-efficacy-teorien går ut på at det man mestrer er avhengig av egen selvtillit på et område.

- Attribusjonsteorien går ut på at våre egne forklaringer om hvorfor vi lykkes eller mislykkes, får stor innvirkning på motivasjonen vår.

- Mestring henger sammen med motivasjon, og er i denne sammenhengen opplevelsen av å håndtere de utfordringene som ligger i læringsprosessen, for eksempel å tilegne seg ferdigheter.

- Kreativitet handler om å finne nye måter å løse problemer på eller å tenke på nytt på.

- Kunnskap er en av kreativitetens viktigste byggesteiner.

- Ved problemløsning kan kreativitet brukes ved for eksempel idemyldring, eller mer selvstendig tenkning.

# data[].attributes.body
Læringsstrategier er framgangsmåter på hvordan man kan lære noe. Et annet ord for det er studieteknikk. Det finnes mange forskjellige strategier og metoder på hvordan elever kan lære stoffet. Noen er gode og passer bra, mens andre er ikke så bra og gir dårlige resultater. Hvilken metode som er best er helt individuelt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Læringsstrategier er framgangsmåter på hvordan man kan lære noe. Et annet ord for det er studieteknikk. Det finnes mange forskjellige strategier og metoder på hvordan elever kan lære stoffet. Noen er gode og passer bra, mens andre er ikke så bra og gir dårlige resultater. Hvilken metode som er best er helt individuelt.

Det er viktig å ha oversikt og en god struktur når man skal lære seg noe. En god lærebok har en god oversikt og er strategisk skrevet, slik at det er lettere å forstå og lære. Likevel er ikke alle bøker like bra, og man må derfor stille sine egne spørsmål og finne svarene, som man kan notere. Derfor er det viktig å finne det mest sentrale i læringsstoffet. Hvis man ser en helhet i det man skal lære er det mye lettere, og derfor må man ha en bra oversikt og huskeregler er ofte smart. Forenklinger er noe av det viktigste for å lære seg stoffet.

Vi vet om forskjellige studieteknikker, og blant annet tankekart er mye brukt. Det er veldig forskjellig fra fag til fag, hvilken studieteknikk som passer best. Det er stor forskjell mellom fag som for eksempel matematikk og historie. De er veldig forskjellige og krever læringsstrategier som er tilpasset faget. I historie er det viktig med innsikt og refleksjon, samtidig som du må pugge årstall og selve historien. Mens i matte er det viktigste forståelse og øving. Her er det viktigere å forstå en problemstilling, og klare å løse den ved hjelp av det du har lært og forstått.

Læringsstrategier som jeg bruker er å notere hva som er viktig etter hverandre, og deretter se en helhet i det. Jeg liker derfor tankekart og lister. Samtidig synes jeg at det å lære bort er en veldig god hjelp. Hvis man sitter sammen og skal øve til en prøve, så er det lurt å hjelpe hverandre. Den som lærer bort til den andre, lærer samtidig stoffet bedre selv, og den som hører på lærer det den andre forklarer og kan også komme med innspill. Slik kan man lære av hverandre, og derfor er det veldig lurt å samarbeide, istedenfor å sitte og pugge alene.

(Bilde: http://www.kunnskapssenteret.com/images/studieteknikk.jpg )

# data[].attributes.attachment_link.description
Læringsstrategier er framgangsmåter på hvordan man kan lære noe. Et annet ord for det er studieteknikk. Det finnes mange forskjellige strategier og metoder på hvordan elever kan lære stoffet. Noen er gode og passer bra, mens andre er ikke så bra og gir dårlige resultater. Hvilken metode som er best er helt individuelt.

# data[].attributes.body
- Albert Bandura hevder at vår self- efficiancy, som vi best kan oversette med vår selvtillit på et bestemt område, virker inn på hvordan vi utfører en bestemt oppgave, om vi overhodet vil utføre den, og hvor godt eller dårlig vi klarer det. En persons self-efficiancy definerer Bandura som personens egne forventninger til hvor godt eller kompetent han er til å utføre bestemte handlinger eller oppgaver på et område. For eksempel hvis vi har sterk selvtillit på et spesielt område, vil vi være mer motivert for å anstrenge oss og gjøre en innsats for å utføre en bestemt oppgave.

# data[].attributes.body
Mnemoteknikk, fellesnavn for metoder til å huske vanskelig stoff, ved å sette det inn i på forhånd utarbeidede systemer, visualisere det, eller gi det ulike assosiative tilknytninger. Kan brukes for eksempel etter hjerneskader, hjerneslag, ved andre såkalt organisk betingede psykiske lidelser eller bare for å lære bedre generelt. Hjernens hukommelsesfunksjoner kan bedres ved trening på samme måte som for eksempel ved lammelser etter hjerneslag.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om Store norske leksikon

Store norske leksikon er et gratis og komplett oppslagsverk skrevet av fagfolk på bokmål og nynorsk. Med to millioner brukere i måneden og 300 000 leste artikler hver dag er leksikonet Norges største nettsted for forskningsformidling. Leksikonet er eid av de norske universitetene og flere ideelle stiftelser/organisasjoner.

# data[].attributes.attachment_link.title
mnemoteknikk - Store medisinske leksikon

# data[].attributes.attachment_link.description
Mnemoteknikk, fellesnavn for metoder til å huske vanskelig stoff, ved å sette det inn i på forhånd utarbeidede systemer, visualisere det, eller gi det ulike assosiative tilknytninger. Kan brukes for eksempel etter hjerneskader, hjerneslag eller ved andre såkalt organisk betingede psykiske lidelser. Hjernens hukommelsesfunksjoner kan bedres ved trening på samme måte som for eksempel ved lammelser etter hjerneslag.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"(Foto: 2008 Jupiter Images Corporation)"

Intelligens

Intelligens kan være så mye, men sentralt står evnen til å forstå sammenhenger.

Det dreier seg om oppfattelse, tenkning, forståelse og problemløsning.

Det kan også handle om evnen til å bruke tidligere erfaringer i nye situasjoner, eller evnen til å tenke abstrakt.

Flytende intelligens handler om evnen til å løse nye oppgaver.

Krystallisert intelligens handler mer om tilegnede intellektuelle ferdigheter.

Et utvidet intelligensbegrep omfatter også evner som kreativitet, praktiske og sosiale ferdigheter og musikalitet.

For å få en målbar verdi på intelligens forsøker man å måle dette i IQ, som står for intelligenskvotient (IQ).

Det finnes ulike typer tester, og samme person kan oppnå veldig ulikt resultat med forskjellige tester.

Spørsmål som hvordan en IQ-test skal utformes, hva den skal måle, og hvordan resultatene skal bedømmes, er kontroversielle spørsmål innen psykologien.

Det finnes mange ulike IQ-tester på nettet. Her kan du ta Mensa Norges hjemmetest.

Dette er stikk i strid med den tradisjonelle oppfatningen om at intelligens er noe du er født med - eller uten.

De nye forskningsresultatene tyder nemlig på at aspekter ved IQen din kan forbedres ved å trene opp en spesiell type minne.
Krystallisert og flytende
Mange IQ-tester forsøker å måle to forskjellige typer intelligens, nemlig krystallisert og flytende IQ.

Krystallisert intelligens henger sammen med eksisterende ferdigheter, kunnskap og erfaringer med probremløsing, slik at hjernen setter langtidsminnet i sving.

Flytende intelligens henger sammen med evnen til å forstå forhold mellom ulike konsepter, uavhengig av tidligere kunnskaper eller evner, for å løse nye problemer.

Den sveitsiske forskningen viser at flytende intelligens kan bedres ved minnetrening.
Plastisk
- Mange forskere har ikke trodd det er mulig å forbedre intelligensen, sier Susanne M. Jaeggi ved University of Michigan i Ann Arbor, USA.

- Våre funn viser klart at dette ikke stemmer. Hjernen vår er mer plastisk enn vi kanskje tror, sier hun.

Forskerne tenkte seg at siden krystallisert intelligens er avhengig av langtidsminnet, så må flytende intelligens være knyttet til korttidsminnet, eller arbeidsminnet som det heter.

Det er dette minnet du tar i bruk når du husker et telefonnummer, eller en e-postadresse i en liten periode. Det brukes også til å manipulere og bruke informasjon som er lagret i kort tid, på tross av distraksjoner.
Trening
Forskerne gjennomførte eksperimenter med fire grupper av frivillige. Arbeidsminnet deres ble trenet ved hjelp av en metode kalt "dual n-back training".

Mer presist fulgte forsøkspersonene små firkanter på en skjerm, som spratt til et nytt sted hvert tredje sekund. De ble bedt om å trykke på en knapp når posisjonen var en kopi av visningen før den forrige.

Samtidig ble konsonantlyder spilt i hodetelefoner, og forsøkspersonene skulle trykke på en knapp dersom bokstaven var den samme som de hørte før den forrige.

Personene ble trent daglig i 20 minutter, i enten 8, 12, 17 eller 19 dager. Etter hver av treningsperiodene ble personenes flytende intelligens testet.
Bedret intelligensen
Forskerne sammenlignet også resultatene med en kontrollgruppe, for å forsikre seg om at forsøkspersonene faktisk forbedret sin intelligens, og ikke bare sine ferdigheter rundt å ta selve IQ-testen.

Resultatene var overraskende, heter det i en pressemelding fra National Science Foundation.

Mens kontrollgruppen viste bedring, sannsynligvis fordi de fikk mer erfaring med tester av flytende intelligens, viste gruppene som fikk trening en mye kraftigere bedring.

Og jo lenger de trente, jo større var bedringen av den flytende intelligensen.

Foreløpig er det ikke klart om bedringene varer over tid, når treningen er avsluttet. Derfor er forskerne i gang med å måle langsiktig bedring av flytende intelligens ved hjelp av både laboratorieforsøk og langsiktig feltarbeid.
Referanse:
Susanne M. Jaeggi, Martin Buschkuehl, John Jonides og Walter J. Perrig; Improving fluid intelligence with training on working memory; PNAS; 28 april 2008; 10.1073/pnas.0801268105.
Lenker:
National Science Foundation: Plastic brain outsmarts experts

New Scientist: Simple brain excercise can boost IQ

# data[].attributes.attachment_link.description
Intelligens kan være så mye, men sentralt står evnen til å forstå sammenhenger. Det dreier seg om oppfattelse, tenkning, forståelse og problemløsning. Det kan også handle om evnen til å bruke tidligere erfaringer i nye situasjoner, eller evnen til å tenke abstrakt. Flytende intelligens handler om evnen til å løse nye oppgaver.

# data[].attributes.body
Vi vet at folk lærer bedre hvis de tar inn små biter av informasjon over flere dagerNå har vi vist at søvnen hjelper oss med å bevare lærdommen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Amerikanske forskere har endelig bekreftet mistanken om at søvn spiller en betydelig rolle for prestasjonene fra toppetasjen. Ikke nok med at søvnen fungerer som et slags mentalt lim som klistrer lærdommen til innsida av skallen. I tillegg virker det faktisk som om den kan hente opp og reparere minner man har mistet.

Språktest

- Vi vet at folk lærer bedre hvis de tar inn små biter av informasjon over flere dager, sier Howard Nusbaum. Nå har vi vist at søvnen hjelper oss med å bevare lærdommen.

Sammen med kollegaene ved University of Chicago satte han tre grupper med
studenter til å kjenne igjen ord. Og det var ikke helt enkelt. Stemmen som leste glosene var nemlig så forvrengt at det nesten var umulig å oppfatte hva som ble sagt. Men så fikk elevene opplæring i hvordan de kunne tolke gobligokket.

- Omtrent som å lære å forstå noen med sterk aksent, sier Nusbaum.

Sovende husket mest

Den ene av gruppene ble testet igjen bare en time etter at språktreninga var avsluttet, og forbedringa var formidabel. De skjønte 54 prosent av ordene, i motsetning til de 21 prosentene de hadde fått med seg før treninga. Dermed var det klart for den store testen.

Forskerne gav den andre gruppa en skikkelig omgang ordtrening klokka 09.00 om morgenen. Så lot de det gå 12 timer før de testet hvor mye som satt igjen klokka 21.00 om kvelden.

Den tredje gruppa fikk treninga klokka 21.00, og måtte gjøre testene morgenen etter. Forskjellen var påfallende. De som hadde hatt en dag imellom øktene hadde glemt nesten alt, og klarte bare ti prosent flere ord enn før treninga. De som hadde sovet klarte 19 prosent mer.

"Ikke det dumeste man kan ta seg til."

Det mest oppsiktsvekkende var likevel at den andre gruppa, som ikke hadde sovet, scoret like bra som de andre da de tok testen på nytt neste morgen. Hjernen hadde altså klart å reparere minnene som var glemt dagen før.

Reparerer

Men hvorfor glipper lærdommen i løpet av dagen? Forskerne er ikke helt sikre, og spekulerer på om vi rett og slett glemmer eller om det vi hører og tenker på igjennom dagen virker forstyrrende.

- Hvis lærdommen blir forstyrret hjelper kanskje søvnen til med å styrke de riktige assosiasjonene og svekke de irrelevante, skriver forskerne. Hvis kunnskapene er glemt kan den kanskje fiske dem opp og reparere dem.

Referanse:

Raporten blir publisert i 9. oktober-nummeret av Nature

# data[].attributes.attachment_link.description
Du trenger ikke mye eksamenserfaring for å oppdage at det er ganske dumt å lese hele natta før du må til pers. Alt du har blodpugga de siste 24 timene er forduftet, og det er ikke fordi du er sliten.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lesestrategier

LK06 angir lesing som en av de fem grunnleggende ferdighetene. Å kunne lese fremmedspråk er en del av den praktiske språkkompetansen som gir mulighet for utforskning, refleksjon og innsikt på tvers av kultur og fagfelt.

Kompetansemålene i LK06 sier dette om lesing:

Nivå I:

Nivå II:

På det laveste nivået er lesing avkoding av bokstaver satt sammen til ord.

Etter hvert som den generelle lesekompetansen øker, blir tekstene lengre og mer komplekse og lesingen et viktig redskap til å tilegne seg andre ferdigheter og til forståelse og refleksjon over et stadig mer krevende innhold. Ofte har lesing vært forbundet med tekster i bøker, blader og aviser.

For unge i dag er imidlertid det å forholde seg til sammensatte tekster i digitale media - tekst, lyd og bilde satt sammen til en helhet - vel så vanlig og viktig som å lese en trykt tekst på papir.

Ulike typer lesing

Tradisjonelt har høytlesing blitt mye brukt i begynneropplæringen i språkopplæringen. Å lese høyt i kor for å lære uttale og oppdage sammenheng mellom skrift og lyd har en verdi i seg selv. Å lese høyt i par eller grupper for å trene uttale, rytme og intonasjon er verdifullt også på trinn utover begynnerstadiet.

Det er likevel viktig å skille mellom kompetanse i fonetikk og lese ferdighet. Når man i læreplanen snakker om lesing som ferdighet er det ikke uttale, men lese forståelse det handler om.

Lesestrategier kan hjelpe elevene til å forstå mer av det de leser og til å lese raskere.

Lesestrategien skimming gir elevene et overblikk over hva teksten handler om, skanning brukes for å finne spesifikk informasjon og dybdelesing brukes for å forstå og huske hele teksten.

Valg av lesestrategi avhenger av situasjonen. Når elevene skal ta en test, har de begrenset med tid. Da er det viktig å kunne starte med å skumlese. Hvis de etter å ha skumlest klarer å svare på spørsmålet, har de spart tid og kan gå videre til neste oppgave. Hvis de ikke er sikre på svaret, bør de dybdelese. Hvis elevene ikke har begrenset med tid til å lese og forstå, kan de i større grad velge lesestrategi. Det er viktig at de tenker gjennom hvorfor de skal lese en bestemt tekst.

Skanne

(søke etter spesiell informasjon),

Skumlese

(lesing for innhold), Å skumlese vil si å lese raskt for å få oversikt over hva en tekst handler om.

Elevene kan se på overskriften, underoverskrifter, bilder og tabeller, bildetekster, uthevede og kursiverte ord. De kan lese første avsnitt, første setning i hvert avsnitt og siste avsnitt.

Målet er ikke å lese hele teksten ord for ord, fra begynnelse til slutt, men raskt å skaffe seg en oversikt over teksten.

Dybdelese

(nærlesing for å utføre en spesiell oppgave eller studere en tekst i dybden) Elevene dybdeleser teksten hjemme ved å lese hele teksten nøye, og forbereder en ny 30-sekunders fremføring av tekstens hovedpunkter til neste fagtime (en annen dag). Elevene kan ta notater, se over notatene, kutte i notatene, osv. for å få en oppsummering de er fornøyd med - og som fyller 30 sekunder ganske nøyaktig.

Ta notater

Når det gjelder å forholde seg til større tekstmengder, vil stillelesing være det naturlige valget. Den mest effektive måten å finne informasjon på, vil for de fleste elever være å lese for seg selv, enten hele teksten alene, eller i en gruppe som deler en tekst.

Uansett tilnærming er det viktig alltid å ha formålet med lesingen i fokus. Elevene skal ha en grunn til å lese, han/hun skal vite på forhånd hva de skal bruke lesingen til og tilpasse metoden til formålet. Det kan derfor være gunstig å dele leseaktiviteten inn i tre bolker: før - under - etter

Arbeid før lesingen

Bestemme lesestrategi ut fra teksttype og formål
Elevene skal bli kjent med ulike lesestrategier ved at læreren viser hva de ulike strategiene innebærer. Krever teksten skumlesing, skanning eller dybdelesing? Læreren kan gi elevene ulike teksttyper og la dem selv vurdere hvilke tekster som krever hvilken lesestrategi. Etter hvert vil elevene med trening selv vite hvilken strategi de bør bruke. Læreren kan selvsagt også hjelpe dem med å foreslå lesestrategi ved starten av aktiviteten.

Å lese er å få tak i meningen og å skape mening i det man allerede vet. En viktig før-lesingsaktivitet kan være å finne ut hva elevene allerede kan. Læreren og elevene kan samtale om forventningene de får ved å se på overskrifter og bilder og hva de vet om emnet fra før, eller elevene kan skrive dette ned.

Arbeid under lesingen:

Det er viktig å presisere forskjellen mellom å lese for innholdet, av for eksempel en roman, novelle eller artikkel, og nærlesing som ofte praktiseres i forhold til tekst i lærebøker. Lesing for innhold krever fokus på helheten. Å forstå hvert enkelt ord er derfor ikke nødvendig. Elevene kan gjette ut fra sammenhengen eller bruke kunnskaper de allerede har. Hensikten med denne typen strategi er ikke å lære nye ord, men å forstå for å komme videre i teksten.

Når elevene skal skumme ( skim) en tekst, lese for helhetlig innhold av fagtekster, kan læreren hjelpe til i prosessen ved å gi elevene spørsmål om helheten heller enn detaljer. En annen mulighet er å be elevene selv lage spørsmål eller lage en overskrift til hvert avsnitt.

Lange, tunge tekster kan være en ekstra utfordring for lesesvake elever. Som hjelp kan læreren plukke ut nyttige ord/uttrykk som er viktig for helhetsforståelsen. Her er det selvsagt mulig å lage all tilpasning man ønsker til ulike elevers behov. Dette er en metode som kan lage teksten så vanskelig eller så lett som læreren ønsker.

Er formålet nærlesing, som i en lærebok, kan det være hensiktsmessig å be elevene skrive nøkkelsetninger underveis, lage seg tankekart eller skrive sammendrag av teksten.

Arbeid etter lesningen

Etterarbeidet vil variere med formålet for lesingen. Skal eleven oppleve leseglede, er det ikke alltid lurt å følge opp leseaktiviteten med mange detaljspørsmål. Still heller spørsmål til ideer og tanker som teksten vekket, eller la ev elevene selv ta seg av denne oppgaven. En god ide kan være å skrive logg under lesingen og bruke denne i etterarbeid som diskusjon i klasse/gruppe eller til videre skriftlig arbeid.

Er formålet å løse en eller annen oppgave, blir utføring av oppgaven etterarbeidet. Det kan være å skrive en anmeldelse av en bok, et leserbrev som reaksjon på en artikkel, utføre et arbeid etter bruksanvisning, finne avgangstider i en rutetabell eller varer på tilbud i en annonse, dramatisere en fortelling m.m.

Etter nærlesning av en læreboktekst kan elevene repetere nøkkelsetninger og notere ned i logg hva de har lært.

Tilpasset opplæring

Det finnes en rekke muligheter for å tilpasse lesingen slik at alle elever kan få utbytte av lesingen og utvikle lesekompetansen sin.

Når det gjelder lesing av tekster for generell oversikt over innholdet, skimming, bør de være av en vanskelighetsgrad som er over det nivået elevene normalt befinner seg på. Grunnen er at de skal ha en mulighet til å utvikle leseferdigheten videre.

All lesing er positivt for språkutviklingen. Jo mer elevene eksponeres for tekst på målspråket, desto mer vil de lære av ord og strukturer, og desto mer vil de være i stand til selv å produsere muntlig og skriftlig tekst.

Dette er ett av de beste argumentene for å begynne så tidlig som mulig med andre tekster enn dem som er i læreboka. Uten tilgang til et utvalg av romaner og noveller for barn, unge og voksne, bildebøker, dikt, tegneserier og fagtekster på fremmedspråket, vil ikke elevene bli trygge og kan ikke lese lengre tekster med flyt og hastighet. Gode lesere leser mye.

For å oppfylle målene i LK06 bør derfor skolen organisere en variert bok-/tekstsamling tilpasset elevgruppen.

I undervisningsopplegget Turistsbrosjyre blir det vist eksempel på bruk av lesestrategier for å forstå hovedinnholdet i en autentisk tekst. Her vil det være nyttig for elevene å gjøre bruk av likheter mellom eget morsmål og fremmedspråket. Med støtte av bilder vil de kunne finne opplysninger de trenger i oppgaven.

# data[].attributes.attachment_link.description
LK06 angir lesing som en av de fem grunnleggende ferdighetene. Å kunne lese fremmedspråk er en del av den praktiske språkkompetansen som gir mulighet for utforskning, refleksjon og innsikt på tvers av kultur og fagfelt. Kompetansemålene i LK06 sier dette om lesing: Nivå I: Nivå II: På det laveste nivået er lesing avkoding av bokstaver satt sammen til ord.

# data[].attributes.headline
Gardener: vi har ikke en intellegens, men flere!

# data[].attributes.subject
Gardener: vi har ikke en intellegens, men flere!

# data[].attributes.body
Den språklige intelligensen -  Dette er evnen til å lese, skrive og kommunisere med ord. Denne intelligensen er typisk høyt utviklet hos forfattere, poeter, talere, politiske ledere, journalister mv. Gode historiske eksempler kan være Shakespeare og Churchill. Hos mennesker med godt utviklet språklig intelligens er selv-snakking vanlig.

Den logisk-matematiske -  Dette er evnen til å tenke logisk og regne. Denne intelligensen finner vi typisk hos matematikere, vitenskapsfolk og ingeniører. Einstein er et godt eksempel på en person med høyt utviklet matematisk intelligens. Logisk/ matematisk intelligens blir sterkt vektlagt i skoleverket og vårt samfunn rent generelt

Den musikalske intelligensen -  Denne intelligensen er knyttet til hørselen, vår auditive sansekanal. Musikalsk intelligens er evnen til auditiv sanseskarphet. Det vil si å kunne synge, spille, komponere og ha et godt gehør for musikk. Denne intelligensen er godt utviklet hos komponister, dirigenter, musikere mv.

Visuell - spatial intelligens -  Dette er vår visuelle sansekanal, dvs. de sanseinntrykkene vi tar inn gjennom øynene våre.  Noen vil raskt orientere seg i en fremmed by og finne frem til ukjente steder. Andre leser kart hurtig samme om det snus på hodet eller ei. Dette er eksempler på visuell - spatial intelligens.  Typiske faggrupper med høy visuell – spatial intelligens kan være malere, arkitekter, sjakkspillere, innfødte stillehavsseilere som navigerte etter stjernene mv.

Kroppslig/kinetisk intelligens -  Dette er evnen til kroppsbeherskelse og bruk av egen kropp og hender. Typiske eksempler på dette er idrettsfolk, dansere, skuespillere, håndverkere mv.  Typiske kjennetegn ved mennesker som har høy kroppslig/ kinestetisk intelligens er at de har meget god kroppskontroll, har gode reflekser, kontroll over ting, lærer best ved å røre på seg, husker best det som gjøres, liker fysisk sport, er dyktige på håndverk, liker å bruke hendene, fingrer med ting mens de lytter, og liker å ta på ting.

Sosial intelligens -  evnen til å omgås andre mennesker. 90% av all kommunikasjon mellom mennesker er ikke-verbal, og et menneske kan sende ut svært mange fysiske tegn med kroppen sin. Mennesker med høy sosial intelligens har evnen til å fornemme nyanser og oppfatte slike signaler fra andre mennesker. De har en egen evne til å lese andre.

Selvinnsikt - intuitiv intelligens -  evnen til å ha adgang til sin egen indre bane med følelser, verdier og intuisjon. Det å ha innsikt i seg selv og kjenne seg selv er en meget viktig egenskap, men den krever at det settes av tid til egenrefleksjon og tid til seg selv. Du må få klarhet på din indre bane og ha en selvforståelse: "Hvem er jeg?".   Filosofen Platon er et godt historisk eksempel.

# data[].attributes.headline
IQ test bestemme hvor intelligent man er

# data[].attributes.subject
IQ test bestemme hvor intelligent man er

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mensa tilbyr autorisert IQ-test for personer over 16 år.

Er du nysgjerrig på din egen IQ? Testen er tilgjengelig for alle, så du trenger ikke ha ambisjoner om Mensa-medlemskap for å ta testen. En slik test koster gjerne flere tusen kroner hos psykolog, hos Mensa koster den kun kr 500,-.

Meld deg på IQ-test

En oversikt over kommende tester finner du i testkalenderen.

Skårer du blant de 2% med høyest IQ i befolkningen, vil du sammen med resultatet også få tilsendt et tilbud om å melde deg inn i Mensa.

Det er mulig å ta IQ-test hos Mensa maks tre ganger, med 6 måneders karantenetid mellom forsøkene.

Etter dette kan du ikke ta fler tester hos Mensa, men vi kan vurdere medlemsskap på bakgrunn av eksterne tester ved fremvist dokumentasjon signert av autorisert psykolog.

Gratis IQ-test

Forsøk gjerne vår uformelle online hjemmetest. Den ligner på den kontrollerte testen, og kan brukes til øvelse. Dette er ikke en autorisert test, men vil kunne gi en indikasjon på ditt IQ-nivå.

Mensa tilbyr også IQ-testing av barn over 6 år. Dette gjøres i Levanger, Oslo eller Trondheim, og koster kr 6.500,-. Her kan også ungdom fra 14 år og oppover testes av psykolog til ordinær timepris. Mer informasjon her.
Information in English can be found here.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mensa tilbyr autorisert IQ-test for personer over 16 år. Er du nysgjerrig på din egen IQ? Testen er tilgjengelig for alle, så du trenger ikke ha ambisjoner om Mensa-medlemskap for å ta testen. En slik test koster gjerne flere tusen kroner hos psykolog, hos Mensa koster den kun kr 500,-.

# data[].attributes.body
Ved læring og hukommelse er det vanlig å skille mellom tre faser i en sammenhengende prosess: innlæring, bevaring og igjenhenting. For at noe skal huskes må det først læres, det må videre oppbevares i minnet, og det må kunne hentes frem igjen fra minnet. Glemsel eller dårlig hukommelse kan følgelig komme av utilstrekkelig læring, av at bevaringen av det en gang lærte svikter, eller at det ikke er mulig å kalle frem igjen det lærte stoffet fra minnet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om Store norske leksikon

Store norske leksikon er et gratis og komplett oppslagsverk skrevet av fagfolk på bokmål og nynorsk. Med to millioner brukere i måneden og 300 000 leste artikler hver dag er leksikonet Norges største nettsted for forskningsformidling. Leksikonet er eid av de norske universitetene og flere ideelle stiftelser/organisasjoner.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Karl Halvor Teigen (Universitetet i Tromsø)

# data[].attributes.attachment_link.description
Glemsel, det å ha vansker med eller ikke være i stand til å huske ting man tidligere har erfart eller lært, jamfør hukommelse. Glemsel er en funksjon av tid; det er likevel slik at det skjer mest glemsel i de første sekundene og minuttene etter en hendelse, særlig ved forstyrrelser som forhindrer inntrykket fra å bli bearbeidet eller konsolidert.

# data[].attributes.body
Personlighetstrekk som ofte gir høy verdi i en IQ-test er de som har god evne til å tenke abstrakt, logisk og rasjonelt, og som finner mønstre som kan generaliseres til nye problemstillinger. De har også god evne til selvdisiplin og konsentrasjon.

# data[].attributes.body
Hukommelse er evnen til å lagre og gjenkalle informasjon, tidligere erfaringer og lærte ferdigheter. Hukommelse handler om å bevare inntrykk, erfaringer, kunnskaper og ferdigheter over kortere og lengre tid.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om Store norske leksikon

Store norske leksikon er et gratis og komplett oppslagsverk skrevet av fagfolk på bokmål og nynorsk. Med to millioner brukere i måneden og 300 000 leste artikler hver dag er leksikonet Norges største nettsted for forskningsformidling. Leksikonet er eid av de norske universitetene og flere ideelle stiftelser/organisasjoner.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Karl Halvor Teigen (Universitetet i Tromsø)

# data[].attributes.attachment_link.description
Hukommelse er evnen til å lagre og gjenkalle informasjon, tidligere erfaringer og lærte ferdigheter. Hukommelse handler om å bevare inntrykk, erfaringer, kunnskaper og ferdigheter over kortere og lengre tid.

# data[].attributes.headline
Hva er sammenhengen mellom motivasjon og mestring?

# data[].attributes.subject
Hva er sammenhengen mellom motivasjon og mestring?

# data[].attributes.body
- Motivasjon handler om de psykologiske prosessene som aktiverer atferd. Vi skiller mellom indre og ytre motivasjon, og begge typer har betydning for læring. Indre motivasjon er faktorer som nysgjerrighet, interesse, selvtillit og tilfredshet. Ytre motivasjonsfaktorer er blant andre omgivelsenes straff og belønning. Nyere forskning viser at arbeidstakere og skoleelever motiveres mye mer av indre faktorer som selvbestemmelse, kompetanse og tilhørighet, enn av ytre motivasjonsfaktorer.Mestring henger sammen med motivasjon, og er i denne sammenhengen opplevelsen av å håndtere de utfordringene som ligger i læringsprosessen, for eksempel å tilegne seg kunnskaper.

Det betyr "å sette handlinger i gang" Det er den kraften som gjør at vi føler at vi må gjøre noe eller har skikkelig lyst til å gjøre kalles Motivasjon
Vi menneskene er i utgangspunktet selvstendig til å  bestemme hva vi vil gjøre. Vi er aktive og kan påvirke våre omgivelser.
Umotiverte elever vil verken trives eller prestere opp mot sitt beste i skolen. Hvis det skjer har skolen et stort ansvar i forhold til å fremme og opprettholde elevenes motivasjon

# data[].attributes.body
Motivasjon omhandler de psykologiske prosessene som aktiverer atferd, som retter den mot noe bestemt, og som opprettholder denne atferden.

Hva betyr motivasjon for læring?
-Både indre og ytre motivasjon har betydning for læring. Det er lettere å lære når man har motivasjon til det.

Hva betyr indre og ytre motivasjon?
-De indre motivasjonsfaktorene peker på det som skjer inni oss, for eksempel nysgjerrighet, interesse, ønsker, selvtillit og tilfredshet. Å ha indre motivasjon betyr at vi engasjerer oss i en aktivitet fordi vi liker det og synes det er spennende.
-De ytre motivasjonsfaktorene peker på det rundt oss som kan påvirke motivasjonen. Spesielt knyttet til belønning og straff. Når vi er motivert av ytre faktorer, er vi mer opptatt av å tilfredsstille omgivelsene, for eksempel lærere og foreldre, enn selve oppgaven.

# data[].attributes.headline
Kap 10: Hvordan fungerer hukommelsen, og hva har hukommelse og glemsel å si for læring? 

# data[].attributes.subject
Kap 10: Hvordan fungerer hukommelsen, og hva har hukommelse og glemsel å si for læring? 

# data[].attributes.headline
Kap 9: Hva er intelligens, og hva betyr intelligens for læring?

# data[].attributes.subject
Kap 9: Hva er intelligens, og hva betyr intelligens for læring?

# data[].attributes.body
Intelligens er definert som menneskers evne til å oppfatte, tenke og løse problemer. "Evne til abstrakt tenkning" og "utnyttelse av tidligere erfaringer ved nye hendelser" er to måter å definere intelligens på og det finnes individuelle forskjeller.