# data[].attributes.body
Den gode munk

# data[].attributes.body
Buddhistiske skrifter er anvisninger på vejen til egen oplysning, historier om Buddha og himmelske væsener, regler for korrekt opførsel eller diskussioner om virkelighedens bestanddele. (...) Tekster er i religionernes verden ikke kun til studier. Hellige tekster opfattes ofte som havde de en iboende magisk kraft. Det gælder ofte også i den buddhistiske verden, hvor ord og sætninger eller længere tekster æres som ophøjede udtryk for Buddhas eller universets væsen. Recitation af hellige tekster er en måde at opnå indsigt, men også en form for meditation og bøn. Man ærer Buddhas lære ved at hæve skrifterne op til øjenhøjde og gerne over, når man reciterer sutraer

# data[].attributes.attachment_link.title
Buchinson Shin Dharani or Bucho Sonsho Dharani 仏頂尊 | Zen Buddhist Chanting & Recitation

# data[].attributes.body
At opbygge og derefter ødelægge uden tilknytning. At meditere på en mandala

# data[].attributes.body
Glidefald er en renselse og styrkelse af både krop, tale og sind. Det er en øvelse der bruges indenfor buddhismen.
I den tibetanske forskole kræves det at eleverne laver glidefaldet 111.111 gange. For lettest at kunne lave glidefald, bør man benytte et glat underlag.

Glidefald er en særlig meditationsform, hvor man skal bukke sig ned på hug, lægge hænderne på jorden og glide fremad, til man ligger fladt på maven - og så rejse sig og gøre det igen. Og igen. Og igen. 111.111 gange. Det er fysisk meditation. Den glidende bevægelse anses som udtryk for hengivelse, respekt og ydmyghed.

Hos mange buddhister er det praksis er at lave 'glidefald' imens man 'tager tilflugt' og siger en tilflugtsbøn. Nogle tibetanere laver også “glidefald” foran buddhastatuerne eller rundt om templet.
I Tibets hovedstad Lhasa kan man møde mange pilgrimme, der har tilbagelagt flere hundrede kilometer både til fods og ved at bevæge sig frem i glidefald.

# data[].attributes.body
Et vigtigt element at meditere på... og ikke bare en central genstand i buddhismen, men på tværs af de store religioner, hvilket du kan læse mere om i artiklen nedenfor:
Hinduisme og buddhisme
I hinduisme og buddhisme kaldes bedekransen en mala. Den består i alt af 108 perler, da 108 er et helligt tal i både hinduisme og buddhisme. Man gentager således en bøn eller et mantra 108 gange, mens man med tommerfingeren lader perle efter perle glide i hånden. Den hjælper den bedende med at fordybe sig i bønnens eller mantraets indhold uden at skulle holde styr på antallet af mantraer eller bønner. Malaen benyttes både af hellige mænd og yogier til meditation og desuden af lægfolk, der i templet eller i hjemmet bruger den under bøn.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I flere af de store verdensreligioner bruger tilhængerne de såkaldte bedekranse, når de i bønnen vil kommunikere med det guddommelige. Få styr på, hvad en bedekrans er, og hvordan man bruger den

Bøn er en vigtig del af den religiøse praksis i de fleste religioner. Den bedende henvender sig til en eller flere guder eller hellige personer med ønsket om at modtage hjælp, velsignelse eller blot for at vedligeholde gode relationer.

En bedekrans kan have forskellig udformning og et forskelligt antal perler eller knuder afhængig af hvilket tal, der anses for helligt i den pågældende religion.

For det troende menneske er bedekransen en hellig genstand, som skal behandles med omhu. Mange opbevarer den et bestemt sted, når den ikke er i brug for eksempel på religionens helligskrift, på en anden kultgenstand eller om halsen.

Fælles for bedekransene er, at de bliver benyttet som et såkaldt "mnemoteknisk" værktøj - det vil sige en systematisk hjælp til at huske noget. Kransen skal altså hjælpe den bedende til at koncentrere sig under bønnen samt at holde styr på rækkefølgen og antallet af bønner eller mantraer.

Hinduisme og buddhisme
I hinduisme og buddhisme kaldes bedekransen en mala. Den består i alt af 108 perler, da 108 er et helligt tal i både hinduisme og buddhisme. Man gentager således en bøn eller et mantra 108 gange, mens man med tommerfingeren lader perle efter perle glide i hånden. Den hjælper den bedende med at fordybe sig i bønnens eller mantraets indhold uden at skulle holde styr på antallet af mantraer eller bønner. Malaen benyttes både af hellige mænd og yogier til meditation og desuden af lægfolk, der i templet eller i hjemmet bruger den under bøn.

Rosenkransen bruges i den romersk-katolske kirke. Den stammer fra senmiddelalderen og benyttes til at meditere over Jesu liv, død og opstandelse. Rosenkransen er udformet som en bedekrans med et krucifiks og fem gange 10 små perler, der kaldes de fem dekader. Disse er hver adskilt af en større perle.

Den bedende lader perlerne glide mellem fingrene, og ved hver perle bedes en bestemt bøn; ved de små perler bedes et "hil dig, Maria," ved de større perler bedes et Fadervor, og hver dekade afsluttes med et "ære være Faderen." Bønnen indledes ved krucifikset, hvor man fremsiger den Apostolske trosbekendelse.

Mens man beder en dekade, mediterer man over et mysterium, hvilket i denne sammenhæng vil sige en begivenhed i Jesu liv. Man kan således meditere over fire samlinger af mysterier; glædens mysterier, der omhandler begivenhederne omkring Jesu undfangelse, fødsel og barndom; lysets mysterier, der handler om Jesu liv fra hans dåb til den sidste nadver Skærtorsdag, smertens mysterier, som vedrører Jesu lidelse og død i de efterfølgende påskedage; og herlighedens mysterier, der relaterer sig til Jesu opstandelse, himmelfart og pinsebegivenheden.

I den ortodokse kirke er der ligeledes tradition for bedekranse eller bedereb, der normalt har 100 perler eller knuder samt et flettet krucifiks. Bedekransen eller -rebet bliver brugt i forbindelse med Jesusbønnen og hjælper den bedende til at opnå koncentration og en regelmæssig rytme i bønnen.
Protestanter
Kristuskransen er en bedekrans, der blev skabt af den protestantiske biskop emeritus Martin Lönnebo fra Sverige. Den er udformet som et armbånd bestående af 18 perler, hvoraf de 12 symboliserer centrale temaer i kristendommen samt begivenheder i Jesu liv, og de seks resterende perler er såkaldte stilhedsperler. Man kan meditere over hele armbåndet eller over en enkelt perle. Kristuskransen kan alternativt bruges, når Fadervor skal bedes, og her står hver perle for en linje i bønnen.

Islam
Den muslimske bedekrans har enten 33 perler eller 3x33 perler, og den bruges ved Tasbih-bønnen. Tasbih-bønnen er den lovprisning af Allah, som muslimen fremsiger, mens vedkommende lader fingrene glide henover perlerne i bedekransen. Muslimen siger "subhan-allah" (priset være Gud) 33 gange, "al-hamdullah" (Gud være lovet) 33 gange og til slut "allahu akbar" (Gud er større) ligeledes 33 gange.

Ved at bruge bedekransen kan muslimen koncentrere sig om selve lovprisningen og behøver ikke tænke på, hvor langt vedkommende er nået.

Tasbih-bønnen kan bedes på et hvilket som helst tidspunkt; nogle muslimer bruger den som afslutning på de fem daglige bønner eller som en sidste bøn, før de går i seng - andre bruger den til at falde til ro og skærpe koncentrationen inden den rituelle bøn.

Bedekransen bruges også ved recitation af Guds 99 navne, og her symboliserer de 33 eller 3x33 (99) perler hver et af Allahs 99 navne. De 99 navne beskriver Allahs egenskaber, som for eksempel "den barmhjertige" og "den alvidende".

Jødedom
I modsætningen til de andre store verdensreligioner bruger jøder ikke bedekranse i deres rituelle praksis. Dog bruger voksne mænd bederemme, tefillin, under hverdagsgudstjenesten. Et sæt tefillin består af to dele, nemlig en rem til armen og en til hovedet. På begge remme er monteret en lille, sort firkantet boks, i hvilke der er håndskrevne pergamentruller med fire afsnit fra Mosebøgerne.

Boksene bindes ved hjælp af remmene og efter en særlig forskrift på venstre arm ud for hjertet og på hovedet ud for hjernen. Denne praksis har sin forklaring bl.a. i 2. Mosebog 13, 16:

"Det skal være et tegn på din hånd og et mærke på din pande, for med stærk hånd førte Herren os ud af Egypten". De jødiske bederemme bruges dermed ikke til at koncentrere sig om en bestemt bøn, men derimod til at ihukomme den største begivenhed i jødisk erindring, nemlig udfrielsen fra slaveriet i Ægypten.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bedekransen bruges på tværs af de store religioner

# data[].attributes.attachment_link.description
I flere af de store verdensreligioner bruger tilhængerne de såkaldte bedekranse, når de i bønnen vil kommunikere med det guddommelige. Få styr på, hvad en bedekrans er, og hvordan man bruger den Bøn er en vigtig del af den religiøse praksis i de fleste religioner.

# data[].attributes.body
Ofring af røgelse er det mest udbredte ritual, som kan finde sted både på husalteret i hjemmet og i templet. Gennem ofringer kommunikerer mennesket med guder eller forfædre. Formålet er at tilbede de kræfter i tilværelsen, som kan:

beskytte

hjælpe

afværge kaoskræfter

Ofring af mad er obligatorisk i alle større ritualer. Når måltidsofferet er henvendt til afdøde familiemedlemmer udtrykker det forestillingen om, at forfaderen stadigvæk kan gribe ind i den jordiske verden. De levende skal derfor pleje forholdet til de døde.

Et offer er et ritual, som inkluderer et materiale, der forbruges, og ritualet udtrykker, at mennesket står i gæld til gudeverden. Offeret kan være et materiale, som for eksempel spises, drikkes, dræbes, brændes eller foræres væk. Sådan lyder religionsvidenskabens definition.

Man kan i store træk inddele ofring i tre kategorier:

et takoffer, hvor giveren skylder tak til en gud

et gaveoffer, der tjener som gave til en gud

eller et sonoffer, når giveren vil sone for en overtrædelse mod guden

Men generelt gælder det, at der med offeret skabes en forbindelse mellem den menneskelige verden og den guddommelige.

De offerritualer, man ser hos buddhister, forekommer ofte i sammenhæng med måltider og kan bestå af frugt, sammenkogte retter med ris, blomster, røgelse, lamper og så videre, og de bruges for at vise respekt for Buddha og lokale guder eller ånder. Man ofrer også mad, røgelse, penge og stearinlys til de buddhistiske munke og nonner for at opnå god karma under den daglige såkaldte tiggergang, som er en del af theravada-buddhismen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Burning Incense at the Buddha Llamasery, Beijing, China

# data[].attributes.body
At bede foran buddhastatue. Her eksempler på de største i verden

# data[].attributes.attachment_link.title
Largest Buddha statues in the world (top 10)

# data[].attributes.body
Betydningen af de fem buddhistiske bedeflag har mange sider.  Farverne, som altid kommer i rækkefølgen blå, hvid, rød, grøn og gul, symboliserer – i samme rækkefølge – elementerne himlen/rummet, vind/luft, ild, vand og jord.

Teksten og billederne på bedeflagene kan variere – det vil sige, der er forskellige typer – og de refererer til buddhistiske legender, ønsker og meditationer. Teksten indeholder oftest ønsker, nogle kalder det også bønner eller mantraer. Teksten kan desuden referere til buddhafigurer eller de legendariske personer/lærere

Flagene sættes traditionelt rundt om en buddhistisk stupa, som symboliserer Buddha. Bedeflagene sættes også gerne højt på bjergtinder eller lignende. Herhjemme kan man se bedeflag hænge fra altanerne og tagspær, eller måske kan man sætte dem i loftet for eksempel over sit buddhistiske meditationssted.

Bedeflagene sættes ikke op for at behage nogle personer eller guder. Buddha er ingen gud, men Buddha symboliserer sindets fulde udvikling og potentiale. Når man opsætter bedeflag, vil man ofte gøre det med motivationen om, at de ønsker, der står på bedeflagene, må gavne så mange levende væsner som muligt. Man kan forestille sig, at når flagene blafrer i vinden, bæres ønskerne vidt omkring.

# data[].attributes.body
De tre tilflugter:

Jeg tager min tilflugt til Buddha

Jeg tager min tilflugt til Dharma

Jeg tager min tilflugt til Sangha

Hvis man tager tilflugt, dvs. siger de tre tilflugter højt tre gange, konverterer man til buddhismen. Tilflugterne sammenfatter kernen i buddhismen:

1. Buddha er læremesteren, der anviser vejen til udfrielse af den uendelige kæde af genfødsler, som tilværelsen består af. Han er således et forbillede for alle buddhister.

2. Hans lære, dvs. hans dharma, er samlet i prædikener mv. Dharma er læren om, at alt er lidelse (pga. foranderligheden)

3. Sanghaen er munkeordenen, der er den ideale livsform for buddhisten.

# data[].attributes.body
Selvom det i realiteten kun er få buddhister, der faktisk mediterer, er det den måske vigtigste rituelle praksis med størst symbolsk værdi.

Meditation er en metode til at gå ind i sig selv, koncentrere sindet og opnå en klar bevidsthed og er sammen med visdom og etik en del af Den Ottefoldige Vej.

Meditation betyder fordybelse

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Baba Ramdev Padmasana Meditative Asanas Yoga Health Fitness

# data[].attributes.attachment_link.title
Yoga & Meditation - Padmasana,the Lotus Posture (Calms The Brain)

# data[].attributes.attachment_link.description
PRESENTED BY: DR.ANANDA BALAYOGI BHAVANANI OF ANANDA ASHRAM ICYER PONDICHERRY Padmasana, the Lotus Posture: In Sanskrit, Padmasana is derived from the words padma (meaning lotus) and sana (meaning seat or throne). Interestingly, the lotus, a sacred aquatic plant, is one of the Eight Auspicious Symbols and one of Buddhism's most recognized motifs.

# data[].attributes.body
Tibetansk buddhisme

§ Afspejler den cirkulære bevægelse og cirklen som centralt symbol i buddhismen

§ Funktion: På siden af hjulet står et mantra (hellig ord). Inde i hjulet er plads til sedler med personlige bønner. Når hjulet sættes i bevægelse – i urets retning, er ideen, at bønner og mantra sendes ud, hvilket producerer god Karma. Det velsigner, renser og giver energi

# data[].attributes.attachment_link.description
This was filmed in Nepal around the Kathmandu valley and Pokhara between Jan/Feb 2009. Buddhist Circular Movement recorded prayer wheels called Manilokor-metal or wood and leather cylinders containing mantras (prayers), such as Om Mani Padme Hum. Individual large prayer wheels are called Mani Tungyurs.

# data[].attributes.body
Kan I genkende strukturen for et overgangsritual?

# data[].attributes.attachment_link.title
Novice monk initiation rituals in Isaan,Thailand

# data[].attributes.attachment_link.description
Novice monk initiation rituals at a temple in the Isaan village of Ban Nariang,Amphur Rongkham,Kalasin,Thailand.

# data[].attributes.body
Recitation og prostrationer (at sætte sig på knæ og bukke ydmygt for Buddha)

Kan beskrives som recitationsmeditation, at man bruger recitationen til at holde fokus

Den buddhistiske meditation er et ritual, som kan udføres på forskellige måder. Den behøver ikke kun at være en indadvendt og stille aktivitet, men er også forbundet med recitation af hellige tekster, de såkaldte sutraer. En måde at holde fokus og rytme er samtidig at slå på en klokke.

Meditationen kan foregå alene i hjemmet og som led i en række forskellige ritualer i templet. Den kan strække sig over flere timer eller vare i få minutter, hvor buddhisten udfører ritualet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Buddhist Monks praying in Chiang Mai (Thailand) @ Wat Phra Singh

# data[].attributes.attachment_link.description
Young Buddhist monks praying in the one of the most important temples in Thailand located in Chiang Mai. Wat Phra Singh is the most important temple in Chiang Mai located in northern Thailand.