# data[].attributes.body
Rapsi on käsitletud eri taimesüsteemides erinevail taksoniastmeil, lisaks sellele on tal arvukalt sünonüüme. Enam levinud on klassifitseerimine eraldi liigiks Brassica napus või alamriigiks Brassica napus subsp. napus.

# data[].attributes.body
1965 | 5,2
1975 | 8,8
1985 | 19,2
1995 | 34,2
2005 | 46,4

# data[].attributes.body
Hiina, Kanada, India, Saksamaa, Prantsusmaa, Suurbritannia, Poola, Austraalia

# data[].attributes.body
Viimasel ajal kasvatatakse meie põldudel üha rohkem rapsi. Selle seemnetest pressitakse toiduõli. Õli pressimisel tekkivad jäägid - õlikoogid - sobivad loomatoiduks. Rapsist saab toota ka diisliõlisarnast mootorikütust. Mida vähemaks jääb maapõues naftat, seda enam tulebki hakata rapsist ja teistest taimedest kütte aineid tootma.

# data[].attributes.body
Kasvutingimuste suhtes on raps nõudlik, talle sobivad raskema lõimisega viljakad parasniisked ja neutraalse reaktsiooniga mullad ning põld peab olema korralikult haritud. Rapsi seemneis on 36–50% õli, mida kasutatakse toiduõlina (margariini, toidurasvade jms valmistamiseks) ning tehnilise õlina (diislikütuse, määrdeainete, värvide, lakkide jms valmistamiseks).

# data[].attributes.body
Arvatakse, et raps on tekkinud rüpsi ja kapsa ristumise tagajärjel. Leheroseti järgus on rapsi lehed sinakasrohelised ja siledad ning ta meenutab kaalikataime. Rapsil on nii tali- kui ka suvivorm. Talirapsil kasvab külviaastal kasvukuhik (varrealge), mis ebasoodsate talvitumistingimuste korral võib hukkuda.