# data[].attributes.headline
Què en sabrieu dir sobre coneixement, veritat i llenguatge?

# data[].attributes.subject
Què en sabrieu dir sobre coneixement, veritat i llenguatge?

# data[].attributes.body
Existeixen quatre postures que s'han pres davant les relacions entre aquests, així com, John B. Watson deia que el pensament és llenguatge. Sapir i Whorf afirmaren que el pensament depèn del llenguatge. Jean Piaget deia que el llenguatge depèn del pensament. I finalment, Lev S. Vygotski sostenia la interdependència entre pensament i llenguatge.

# data[].attributes.body
El pensament es caracteritza per la utilització de conceptes i els éssers humans posseïm una àmplia xarxa de conceptes i, amb ella, un sistema de classificació dels objectes, qualitats, etc. que composen el món.

# data[].attributes.body
La filosofia del llenguatge s'interessa per el significant i el significat i tots dos conformen un signe convencional, el coneixement del llenguatge és objectiu, és a dir, busca un saber que siga vàlid per a tots els agents i per a totes les situacions.
La veritat en el llenguatge pot ser lògica, ontológica i d'adequació.

# data[].attributes.body
Aquests termes es caracteritzen per adherir les teories del significat.

# data[].attributes.body
El coneixement és una activitat dels éssers vius i és immanent, immaterial i intencional,  en els éssers humans permet accedir a la veritat (l’adequació de l’enteniment amb la cosa) i aquesta té tres sentits: en la veritat com a adequació, la cosa es fa realment present davant la intel•ligència; en la veritat lògica, la ment s’adequa a la realitat, és a dir, a les idees que afirmen o neguen la realitat; en la  veritat ontològica, tota cosa existent és vertadera, és a dir, la realitat és el fonament de la veritat. Però, no és possible trobar en la nostra experiència un pensament pur, que no estigui format per paraules, per tant, podem afirmar que per a pensar necessitem el llenguatge, ja que aquest ens permet materialitzar el nostre pensament, fer possible la comunicació d’allò que pensem a altres persones. En conclusió, expressem les nostres idees mitjançant paraules o signes distints.

# data[].attributes.body
Es l’eina que ens ajuda a tindre un coneixement del mon ampli.

# data[].attributes.body
Aquests termes, pensament, llenguatge i no tan sols veritat sino realitat, han estat objecte d'estudi de la filosofia, la lingüística i la psicolofia, entre d'altres disciplines.

# data[].attributes.body
En la filosofia del llenguatge, aquest esdevé inherent al món i  possibilita un coneixement objectiu sobre el mateix. La condició de possibilitat del coneixement serà el llenguatge mateix.
Aquest coneixement representa un saber que és vàlid per a tots els agents i les situacions.
El pensament està simbolicament mediat pel llenguatge, no hi ha pensament sense llenguatge.

# data[].attributes.body
En filosofia el llenguatge esdevé la navalla que possibilita un coneixement objectiu sobre el món. És a dir, la condició de possibilitat del coneixement serà el llenguatge mateix. El pensament està simbòlicament mediat pel llenguatge, no hi ha pensament sense aquest. Entre pensament i llenguatge hi ha una relació de necessitat i reprositat.
El coneixement objectiu representa un saber  què és vàlid per a tots els agents i per a totes les situacions. La búsqueda de la veritat està determinada pel llenguatge.

# data[].attributes.body
En la filosofia del llemguatge, el pensament està directament mediat pel llenguatge, per a que existeixca el pensament és necessaria la existencia del llenguatge.
El llenguatge expressa els pensaments, els exterioritza, el pensament fa us del llenguatge per a fer distintes funcions, com raonar, relfexionar...
El pensament és una activitat intel•lectual de la ment .