# data[].attributes.body
Ovim povijesnim romanom August Šenoa(Zagreb, 14.studenoga 1838. - Zagreb, 13. prosinca 1881.) suočio je sadašnjost s prošlošću, smatrajući da je povijest učiteljica života.

# data[].attributes.body
Kao simbol početka bune izabrano je pijetlovo pero.

# data[].attributes.body
1567. godine na sam Uskrs došlo je do velikog pokolja kmetova u Stubici ispred crkve. Nedužni kmetovi ubijeni su jer su odbili predati ključeve svojih klijeti Tahiju-vrhovnom zapovijedniku plemića.

# data[].attributes.body
Na Markovu Trgu u Zagrebu su pogubljeni Matija Ambroz Gubec, Ilija Gregorić i Ivan Posavec, trojica glavnih vođda Velike Seljačke bune u Hrvatskom Zagorju

# data[].attributes.headline
Prema legendi, Matija Gubec je javno mučen na Markovu Trgu tako što je bio prisiljen nositi krunu od usijanog željeza(kao "seljački kralj"), a zatim je bio raščetvoren.

# data[].attributes.subject
Prema legendi, Matija Gubec je javno mučen na Markovu Trgu tako što je bio prisiljen nositi krunu od usijanog željeza(kao "seljački kralj"), a zatim je bio raščetvoren.

# data[].attributes.headline
Vojno iskusni plemići, daleko bolje opremljeni s naprednijim oružjem ubrzpo su kmetove potisnuli u okolicu Stubice.

# data[].attributes.subject
Vojno iskusni plemići, daleko bolje opremljeni s naprednijim oružjem ubrzpo su kmetove potisnuli u okolicu Stubice.

# data[].attributes.body
Gubec se predao u zamjenu za živote svojih seljaka.

# data[].attributes.body
Tema seljačke bune bila je inspiracija mnogim književnicima, pjesnicima, slikarima, filmskim redateljima te je jedna od najslavnijih epizoda u hrvatskoj povijesti uopće, simbol vječne borbe malog hrvatskog čovjeka protiv korumpiranih vladajućih struktura i stranaca.

# data[].attributes.body
Na Duhove 1572.godine, Ilija Gregorić i Matija Gubec više nisu mogli podnositi zla koja je učinio Tahi pa dogovaraju protiv njega bunu.