# data[].attributes.headline
השפעת האור על נביטה

# data[].attributes.subject
השפעת האור על נביטה

# data[].attributes.body
ציוד וחומרים
1.צמר גפן.

2. צלחת חד פעמית או כל כלי פלסטיק.

3. זרעים: קטניות ( שעועית, אפונה, חומוס, עדשים, פול וכו), פירות שנאכלו (תפוח, אגס, פלפל, עגבניה וכו) רצוי כמה שיותר מגוון.

4. כוס מים
* להכין שתי צלחות עם זרעים, אחת חשופה לאור והשניה מכוסה בכלי אטום (בלי אור)

# data[].attributes.headline
השערות של התלמידים

# data[].attributes.subject
השערות של התלמידים

# data[].attributes.body
מקס: בכלי האטום לא תהיה נביטה
יוסי: בכלי האטום תהיה נביטה אך הן יצמחו לאט יותר (הנבטים יהיהו יותר קצרים באורך)
רוני: בכלי האטום הזרעים ינבטו מהר יותר ביחס לצלחת שחשופה לאור.
לירז: הזרעים בכלי האטום יגדלו מהר יותר.
הודיה: הזרעים בכלי האטום יגדלו לאט יותר.

# data[].attributes.headline
רוני טורג'מן

# data[].attributes.body
רוני טורג'מן

# data[].attributes.headline
ניסוי השפעת האור יול

# data[].attributes.body
ניסוי השפעת האור יוליה 10/1

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.description
Maze chase - Run to the correct answer zone, whilst avoiding the enemies.

# data[].attributes.headline
דף תצפית מקוון

# data[].attributes.subject
דף תצפית מקוון

# data[].attributes.headline
מצגת- ספירת הציפורים הגדולה

# data[].attributes.subject
מצגת- ספירת הציפורים הגדולה

# data[].attributes.headline
אתר ספירת הציפורים

# data[].attributes.subject
אתר ספירת הציפורים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
משריינים כ-20 דקות במהלך היום: 10 דקות לספירה עצמה וכל השאר להכנה ולדיווח. שעות הספירה הרצויות הן 07:00-10:00 בבוקר, בשעה בהן הציפורים פעילות בחיפוש מזון ואז קל לצפות בהן, אך ניתן כמובן לצפות בשעות אחרות במשך היום.

בוחרים מקום נוח שיש בו ראות טובה. כל מקום בתחום היישוב יתאים - גינה, חצר, כיכר, רחוב, אדן החלון, פארק וכו'. רצוי לבחור במקום שקט ומוצל, עם הגב לשמש, ממנו תוכלו לצפות על השטח שבחרתם.

יספיק לכם, יש בו תמונות של הציפורים הנפוצות. כדאי להתאמן לפני התצפית ולהכיר את הציפורים! מצטיידים במשקפת ובמדריך לזיהוי ציפורים. . אם אתם מעדיפים אפליקציות לזיהוי, הורידו את אפליקציית Merlin Bird ID החינמית. גם

כ-5 דקות לפני שאתם מתחילים את התצפית, שבו במקום ותנו לציפורים להתרגל לנוכחותכם.

את התצפית נבצע במשך 10 דקות בדיוק, מבלי לזוז מהמקום שבחרנו. התצפית תכלול את כל הציפורים שהבחנו בהם ברדיוס של עד 100 מטר מסביבנו.

רשמו על הדף את כל המינים שזיהיתם במהלך 10 הדקות , ומספר הציפורים שראיתם מכל מין. אם ראיתם להקת ציפורים - רשמו את מספר הציפורים שראיתם בו זמנית.

את הנתונים שבידינו נזין באתר ebird ישראל - בפעם הראשונה יש להירשם לפי ההנחיות.

במסך שנפתח מלאו את מיקום התצפית.

במסך הבא את התאריך וב"סוג תצפית" בחרו "נייחת". מלאו את שעת ההתחלה, משך הזמן (10 דקות), כמה צופים הייתם. בהערות אנא רשמו "ספירת הציפורים", כדי שנבחין בין תצפיות רגילות לדיווחי ספירת הציפורים.

במסך הבא תיפתח רשימת הציפורים לפי קבוצות מינים. השתמשו בכפתור החיפוש בצד שמאל למעלה, כדי לכתוב את שם הציפור שאתם רוצים לסמן וסמנו כמה ראיתם ממנה.

הסרטון הופק על ידי תלמידי בית ספר אדם וסביבה בקיבוץ געש.

בעת הדיווח אנא רשמו בהערות "ספירת הציפורים", על מנת שנבחין בין תצפיות רגילות לדיווחי ספירת הציפורים.

ניסיתם ואתם עדיין מתקשים בדיווח ב eBird? צרו קשר ונסייע לכם מוזמנים לספור ולדווח ללא הגבלה, בכל תקופת הספירה - 15.1.21 עד ה 31.1.21.
מוסדות חינוך מוזמנים לספור ולדווח בכל חודש ינואר.
ככל שתדווחו יותר יגדל מאגר הנתונים ותשתפר איכות הנתונים מבחינה סטטיסטית.

מוזמנים להיעזר במצגת אודות ספירת הציפורים .

# data[].attributes.attachment_link.title
איך סופרים ואיך מדווחים?

# data[].attributes.attachment_link.description
משריינים כ-20 דקות במהלך היום: 10 דקות לספירה עצמה וכל השאר להכנה ולדיווח. שעות הספירה הרצויות הן 07:00-10:00 בבוקר, בשעה בהן הציפורים פעילות בחיפוש מזון ואז קל לצפות בהן, אך ניתן כמובן לצפות בשעות אחרות במשך היום. בוחרים מקום נוח שיש בו ראות טובה.

# data[].attributes.headline
מגדיר ציפורים

# data[].attributes.subject
מגדיר ציפורים

# data[].attributes.body
ציפור גדולה מיונה

# data[].attributes.headline
מגדיר ציפורים: 

# data[].attributes.subject
מגדיר ציפורים: 

# data[].attributes.body
ציפור קטנה מיונה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Since the 20th century, scientific ornithology has been closely linked to the conservation of birds. The study of feathers is one such factor that is often overlooked. In museums, the majority of their bird skin collections are archived, stored away in drawers under lock and key and only ever seen by a very selective audience and not the general public.

The Austrian behavioural scientist Konrad Lorenz once said: "You only love what you know, and you only protect what you love." Being able to touch, feel and study a feather in the hand engages people, especially children, with nature; what child hasn't stopped to pick up a feather in a park or their backyard and marvel at it, and wonder what bird it came from. From a long, slender Arctic Tern primary, which has undertaken an incredible migratory journey of around 44,000 miles from pole to pole, to the soft, downy feather of a Barn Owl, helping the bird to fly on silent wings as it hunts at night; every feather has a fascinating story to tell, each so unique in its makeup, shape, form, texture, colour and function they serve to the bird. Feathers can teach us so much about birds and how they live. They bring people closer to the natural world - and therefore play an important role in its preservation.

Featherbase is a working group of German feather scientists who came together with their personal collections and created the biggest and most comprehensive online feather library in the world. Using our website, it is possible to identify feathers from hundreds of different species, compare similarities between species, work out gender or age-specific characteristics and look at the statistics of countless feather measurements. In contrast to the conventional work of museums, Featherbase is much more oriented towards the general public, allowing not just enrolled scientists the opportunity to gain access to the collection, but anyone with an interest in studying birds and their feathers. Featherbase also frequently collaborates with scientific or educational organizations by offering images, data or teamwork in general.

Featherbase works completely independently, without administrative affiliation, and first and foremost without commercial interests. We are a non-profit making entity and funded entirely by our own contributors. The collecting of feathers and skins for our database is approved by the relevant authorities, and for any protected/CITES listed species held, we are fastidious about maintaining records of their origin.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Alexander Haase, Jörg Schlusen, Kristin Schwenk

# data[].attributes.attachment_link.description
Since the 20th century, scientific ornithology has been closely linked to the conservation of birds. The study of feathers is one such factor that is often overlooked. In museums, the majority of their bird skin collections are archived, stored away in drawers under lock and key and only ever seen by a very selective audience and not the general public.