# data[].attributes.headline
Friskrivning: ”Media skulle behöva striktare riktlinjer och regler” Seminarium 4 

# data[].attributes.subject
Friskrivning: ”Media skulle behöva striktare riktlinjer och regler” Seminarium 4 

# data[].attributes.body
Media genomsyrar samhället, media genomsyrar ungdomen och deras vardag, media genomsyrar globalt - i nästan alla verksamheter. Nästan alla arbetsplatser. Mer och mer och mer. Hur media har låg status som ämne i skolan idag är för mig ett dilemma. Jag tänker i alla fall jobba med ett viktigt ämne, sen får resten vakna senare.

# data[].attributes.body
För ett demokratiskt samhälle krävs medielitteracitet, ett kritiskt tänkande kring medier och samhälle och i förlängningen en själv, ens identitet och subjektsblivande - och andras, hur vi existerar tillsammans. Därtill ett kritiskt tänkande kring sina livsstilval, konsumtionsval, praktiker och interaktioner med samhället. Att medier är profitdrivna, att genom eget skapande synliggöra mediekonstruktioner och medielogiken (distributionsfrågan, ägandefrågan mm). Att finna ingångar som är adekvata för sammanhang och nivå (de tre K.na: kritisk, kreativ och kulturell kompetens, eller tre S.n: Se, Skapa, Samtala).
Mediepedagogik kan med fördel användas ämnesöverskridande och bör vara meningsfullt för eleverna. Det är ett sätt att prata med världen och andra i den! Syn - berättande om och med världen, perception och kategorisering.

# data[].attributes.body
Livet kan uppfattas, drömmas och bli ihågkommet i bild, det var ett sätt att börja prata med världen.

# data[].attributes.body
Att lära sig reflektera över varför man gör som man gör känns lika betydelsefullt som själva skapandeprocessen och att utveckla tekniska färdigheter.

# data[].attributes.body
Min mening:

”Det känns som om jag ska ha en mer kritisk syn kring media än vad jag har idag, och som om det nästan aldrig finns något äkta i media?”

# data[].attributes.body
Jag tycker att det är viktigt att inte begränsa sina idéer
och drömmar. Men att en gör sig själv medveten om vart ens egna drömmar börjar/ slutar och när en “annans” börjar ta form, i media får vi se framställningar av vad lycka kan betyda och därför är det viktigt att vi är kritiska på det medierna gör, och hur detta påverkas oss.

# data[].attributes.body
Hela världen är uppbyggd av bilder och visuella element och vi, som medborgare, individer, människor, behöver lära oss att förstå och kommunicera med dem, för att vara en del av ett demokratiskt styrt samhälle.

# data[].attributes.body
Att få lära sig att komminucera visuellt och audiovisuellt, borde vara lika självklart som att få lära sig bokstäver, stavning, meningsbyggnader och grammatik... som vi får lära oss i det skrivna ordet.

# data[].attributes.body
Mediepedagogik handlar för mig om demokrati och samhället vi lever i. Vi omges, kommunicerar, konsumerar, delar och producerar media överallt och hela tiden…Att arbeta med Mediepedagogik ger möjligheter att tex:PraktiseraReflekteraUtforskaVärderaAnalyseraIdentifieraUtmanaRepresentera —> världen/världar.…Och allt det för ett mer DEMOKRATISK SAMHÄLLE där vi alla utvecklar ett kritiskt tänkande kring tex: vad visas? (Intressen som politiska-, ekonomiska, ideologiska intressen bakom?)  Hur? av vem/vilka? varför? för vem/vilka?Viktiga frågor att vara medveten om när vi läser medietexter tex.

# data[].attributes.body
Ungdomar idag ”utsätts” hela tiden för olika medier och uppmanas till bl.a. köp/specifika handlingar/en fortsatt konsumtion av specifik media och därför behövs en analytisk förståelse kring hur, varför och på vilket sätt de/den som producerat mediet gjort de valen.

# data[].attributes.body
Mediepedagogik öppnar upp dörrar till att få berätta en historia / sin egen historia, att lyssna på, analysera, problematisera och kanske förstå någon annans, DET är för mig av yttersta vikt i en demokrati.

# data[].attributes.body
Att skapa förståelse i att media (oavsett vilken form) är grundat i förbestämda regler (oftast samhällets normer) och att det finns en anledning till alla val som görs vid en mediaproduktion.

# data[].attributes.body
"Att i ämnesstudier få verktyg att kommunicera, tolka och begripa en visuell omvärld genom ett deltagande, praktiskt och teoretiskt angreppssätt, är att få möjlighet att delta i, bidra till och förstå vår samhälleliga kontext och historia."

# data[].attributes.body
Tanke: Kul uppgift och att avsluta en uppgift. Distraherad av att läraren läser upp frågorna.

Roligt att det var annorlunda, kahoot var en bra ide. (bättre om läraren var en fluga på väggen)

Kul att höra mer om en filmerna (backgroundstory) så en får mer förståelse för symbolisk film.
Kul att skriva i paddlet/och vara i samtal i breakout rooms.

Skönt att få tid att kolla på filmerna själv, och att spela kahoot. Lite mycket text i powerpointen så en kan bli förvirrande att försöka hänga med.

Skönt att det bröt av, farligt att det fanns mycket som var "för tolkning" en borde presentera fakta.
Treakten saknades - det borde ha synliggjorts tidigare (Fler exempel, en som faktiskt har en tretakt i filmer)
Att en förklarar vad det innebär

Bra och användbar uppgift, skönt att de är olika susar, fördelat med tiden. Inte direkt bli intervjuad i breakoutroom.
Ha en ordentlig diskussion med att klargöra - Vad är en uppfattning (exempel filmklipp)
(Lord of the rings exempel, mamma Mia)

Upplägg mycket bra att ta i, begreppslistan (skulle jobba mer i den dock) definitioner
Ta en film och klipper bort akt tre och sen får en göra en analys - eller ta bort anslaget (vad gör anslaget med exakt samma material?) Det är svårt att göra en komparativ analyser när det skiljer sig.

Hålla med att det som har sagts i rummet, klockren, kort tid med reflektion och diskussion över det vi har sett, men super kul.

# data[].attributes.body
The Silent Child
●
Hur presenteras handlingen?
Vi presenteras snabbt för ett problem som skall lösas av JO ,
efterhand blir vi varse om att flickan är döv.
●
Hur ser början/anslaget ut?
två sekunder in i filmen så förstår vi att vi befinner oss på någon sorts engelsk landsbyggd,
tckvare dimman och miljön men även musiken, HK kommer på cykel och hennes kläder 
skvallrar mycket lite om årtalet, det är fört i köket som vi förstår att det är nutid, pga “chilla”
●
Finns det någon konflikt/problem som presenteras?
Dotterns dövhet är ett problem för familjen och jo hjälper dottern på fel sätt tycker maman, 
vi får sedan veta att detta är ett djupt rotat problem i familjen som de valt? att inte lösa
Vilka är mest synliga på bild?
 JO, mamman sue och libby
Vad utspelar sig i handlingen och när utspelas den?
●se upp
Vilket är budskapet som förs fram?
● uppmärksamma dövhet och vilka förutsättningar som kan möjligöras om en gör rätt.
Vad är de för vändpunkt?
●VP 1 libby tecknar apelsin juice, vp 2 Sue vill inte lära sig teckna/ vp 2 mamamn avslutar JO?
Hur ser upptrappningen ut?
●Konflikten intesifieras familjehemligheter avslöjas och föräldrarnas oenigheter (bråk)
 tydlig konflikt
Hur är slutet/avtoningen?
●det finns ingen avtoning, konflikten löses ej, ev. kan kanske texten på slutet om dövas utsatthet 
vara avtoningen.

Hittar du liknande narrativ i andra filmer?
hur MÅNGA SOM HELST! typ lilja forever.

Om du fick byta ut en akt, vilken skulle det vara och vad skulle du lägga till/ta bort?

JOhan vill lägga till hur bror lärde sig tecken.
Bell hur syskonen interagerar med libby
mari inget att tillägga

Rabbit's Moon
●
Hur skiljer sig dramaturgin i filmen ​
The Rabbit’s Moon​
i från filmen ​
Silent Child​
?
Skiljer sig i tempo och mycket i gestlaltanet av ett narrativ. mycket upprepade scener
jobbigt att se. Men det finns tydlig konflikt och en tydlig antagonist. handlingen är ogreppbar.
behöver en bakgrundsförståelse.
Vad tror du att filmen handlar om?
Karaktären vill ha månen/ har ramlat ner från månen -vill tillbaka/ kaninen är månen

Hur har filmskaparen drivit ett narrativ utan dialog? med kroppsspråket
mimfest!
Vad har filmen för budskap? oklart/
galenskap!/ 
Följer filmen den klassiska berättarstrukturen? (Varför eller varför inte?) 
ja det gör den nog , upplever att den har en börja ,mitt och slut
●
Kan man skilja akt 1, akt 2 och akt 3?
akt fölker börja ,mitt och slut.

Vilka känslor fick du när du kollade på filmen?
smärta , tristess, ångest, frustration, får aldig tillbaka 
Bell. Första filmen ville jag inte skulle ta slut , andra ville jag verkligen skulle ta slut.

# data[].attributes.body
Båda filmerna saknar den klassiska treaktsstrukturen.

Svårigheter att göra en komperativ analys av så olika underlag; olika till syfte, olika till innehåll, olika estetiskt.

Anslagets betydelse blir synligt i jämförelse. Att i ena filmen blir vi >>med<< i berättelsen, och i den andra betraktar vi på avstånd. Anslaget är som kryckor.

Ang. tabort/byta ut/lägga till akt: Skulle man vilja ha en 3 aktsstruktur så hade the silent child behövt en akt 3, vilket saknas i nuläget. Vi är lite oense om rabbits moon, där vi i gruppen både ser många akter och också helt avsaknad av akter.

# data[].attributes.body
The Silent Child
Anslag: Vi får möta Joanne, Libby och mamman är tre huvudkaraktärer. Familjen omkring är sekundär.
Konflikt: Joanne vill ge Libby en röst och mamman
Vändpunkt: När mamman ser Libby och Joanne leker i trädgården och
Peripeti: När mamman ringer och säger att Libby inte behöver ett teckenspråk i telefon till Joanne.
Katharsis: När Libby sitter vi matbordet och vi ser att hon inte hör. En katharsis när Joanne lämnar skolan efter att pratat med Libby. (kan det väckas flera ggr?)
Avslut: Abrupt, finns inte direkt en lösning, sorgligt. Detta är nödvändigt för att förstärka budskapet.
Första akt: När Libby och Joanne lära känna varandra
Andra akt: Upptrappningen
Liknande narrativ: Slutet är det enda som kändes lite ovanligt, man väntar på en lösning. Akt tre är det som bryter.
Byta ut en akt: Naturligtvis vill man se ett lyckligt slut men för budskapet skulle så slutar den på bästa sätt. Kanske förlänga eller förtydliga detta med att Paul inte är pappan. Farmor kanske skulle komma in som en mer aktiv spelare.

Rabbit's Moon
Det hade ett tydligt anslag genom att repetera huvudkaraktärens önskning att komma till månen. Huvudkaraktären kändes naiv och oskyldig. Det kontrasterades framförallt både i kläder och gester när den andra karaktären kom in. Det är en teatral film med långsamma och överdrivna rörelser. Huvudkaraktären vill varken spegla eller spela luta när barnen erbjuder det. Det känns som att filmen berättas mer i symboler, bilder på sol/måne/stjärnor, karaktärer som verkar stå för nåt intertextuellt (kanske ett klassiskt narrativ, förslagsvis teatermaskerna, muserna). Symbolerna kanske visas för att driva en handling och skapa ett djup utan språk.

# data[].attributes.headline
Frågor att diskutera och reflektera skrifligt i grupp kring dramaturgin 

# data[].attributes.subject
Frågor att diskutera och reflektera skrifligt i grupp kring dramaturgin 

# data[].attributes.body
The Silent Child

Hur presenteras handlingen?

Hur ser början/anslaget ut?

Finns det någon konflikt/problem som presenteras?

Vilka är mest synliga på bild?

Vad utspelar sig i handlingen och när utspelas den?

Vilket är budskapet som förs fram?

Vad är de för vändpunkt?

Hur ser upptrappningen ut?

Hur är slutet/avtoningen?

Hittar du liknande narrativ i andra filmer?

Om du fick byta ut en akt, vilken skulle det vara och vad skulle du lägga till/ta bort?

Rabbit's Moon

Hur skiljer sig dramaturgin i filmen The Rabbit’s Moon i från filmen Silent Child?

Vad tror du att filmen handlar om?

Hur har filmskaparen drivit ett narrativ utan dialog?

Vad har filmen för budskap?

Följer filmen den klassiska berättarstrukturen? (Varför eller varför inte?)

Kan man skilja akt 1, akt 2 och akt 3?

Vilka känslor fick du när du kollade på filmen?