# data[].attributes.body
I følge aktantmodellen er det sentrale i enhver fortelling et subjekt som har et begjær etter noe, et objekt. Oppfyllelsen av begjæret er subjektets prosjekt. Prosjektet realiseres gjennom en konflikt der subjektet støter på motstandere og hjelpere. Det foregår i tillegg en kommunikasjon  ved at objektet overføres fra en giver til en mottaker.

# data[].attributes.body
Brødrene Grimm og H.C. Andersen

# data[].attributes.body
Propp mente eventyr inneholder faste mønster, funksjoner og strukturer. Eventyrene kan inneholde mange, eller bare noen av funksjonene. Propp lagde opprinnelig 31 funksjoner, som har blitt forenklet til 11. (Mjør, 2006).

Propp sine 11 funksjoner:
1. Mangel
2. Oppdrag
3. Reise
4. Kvalifiserende prøve
5. Magiske hjelpemidler
6. Kamp
7, Seier
8. Mangel oppheves
9. Hjemkomst
10. Glorifiserende prøve
11. Bryllup

# data[].attributes.body
Også omtalt som "flipped classroom". Denne formen for undervisning tar sikte på å frigjøre tid i klasserommet, slik at elevene kan være mer delaktige i undervisningstiden på skolen. Dette gjøres ved å flytte teoriundervisningen hjem. For å utføre dette på en god måte kan det være lurt å ta i bruk skreddersydde verktøy.

https://campus.inkrement.no/Home/OmvendtUndervisning

# data[].attributes.body
Eventyrfortelleren bruker ofte gjentakelse som virkemiddel

Tretallsloven

3, 7 og 12

# data[].attributes.body
Dyr kan snakke, og menneskene trues av troll og vetter, hekser og drager.

# data[].attributes.body
Eventyrene har en avslutningsformel

Hensikten er å kalle tilhøreren tilbake fra eventyrenes verden.

# data[].attributes.body
finnes i alle kulturer. Ofte har eventyrene fra forskjellige kulturer samme historie, men er tilpasset kulturen det stammer fra.

# data[].attributes.body
”Det var en gang” er lett å kjenne igjen. Det leder oss dirkete inn i eventyrenes verden.

# data[].attributes.body
Eventyrsjangeren stiller strenge krav til struktur

Fast innlednings- og avslutningsformer