# data[].attributes.headline
VARNO PRAŠTEVILO (Manca, Maša, Živa, Krištof, Nik)

# data[].attributes.subject
VARNO PRAŠTEVILO (Manca, Maša, Živa, Krištof, Nik)

# data[].attributes.headline
PASCALOV TRIKOTNIK (Manca, Maša, Živa, Krištof, Nik)

# data[].attributes.subject
PASCALOV TRIKOTNIK (Manca, Maša, Živa, Krištof, Nik)

# data[].attributes.body
Liza Adamič Tomič

# data[].attributes.body
Število Pi
Lara Pustatični 1.H

# data[].attributes.body
Sara Koren Marolt

# data[].attributes.body
Marta Maria Popel

# data[].attributes.body
Lana Sojer 1.h

# data[].attributes.body
Praštevilski dvojček v matematiki predstavljata dve praštevili, katerih razlika je enaka 2. Razen pri paru (2,3) je to najmanjša možna razlika med dvema prašteviloma. Vprašanje ali obstaja neskončno mnogo praštevilskih dvojčkov je že vrsto let eno od velikih odprtih vprašanj v teoriji števil. O tem govori domneva o praštevilskih dvojčkih.

Vsak praštevilski dvojček večji od 3 je oblike ( 6n-1. 6n+1 ) za naravno število n, in z izjemo n=1, se mora n končati na 0,2,3,5,7 ali 8.

Clement je leta 1949 dokazal, da je par praštevil m in m+2 praštevilski dvojček tedaj in le tedaj, če velja:

4((m  - 1)! +1) = -m    mod (m(m+2))

Do leta 2004 je znan praštevilski dvojček 33218925x 2*169690 – ali + 1. Število ima 51090 števk.

Nekaj primerov praštevilskih dvojčkov: 3,5 ; 5,7 ; 11,13 ; 137,139 ; 521,523…

Ela Senčar, Petja Podlipnik, Lea Helena Hren, 1.H

# data[].attributes.body
a
Eratostenovo sito (tudi Eratostenovo rešeto) je preprost algoritem za iskanje vseh praštevil, manjših od izbranega števila. Pripisujejo ga grškemu matematiku, geografu in astronomu Eratostenu. Postopek poteka tako, da na papir napišemo vsa števila od 2 do izbranega, nato pa črtamo netrivialne mnogokratnike še neprečrtanih števil.

# data[].attributes.body
NARAVNA ŠTEVILA, nekaj zanimivosti…

Odkar človek razumsko uporablja možgane, je v sožitju z naravo spontano začel    uporabljati števila. Zato tem številom rečemo - naravna števila.

V naravi je veliko procesov, ki se neprenehoma vrstijo, kot je: število sončnih zahodov in vzhodov, mesečnih men, Zemljinih obhodov okrog Sonca - let…

Naravna števila so cela pozitivna števila, to so števila ki jih najdemo v naravi. Najmanjše naravno število je 1, ker manjše število v naravi od 1 ne obstaja. Največje naravno število ne obstaja, to pa  zato ker vedno zelo velikemu številu lahko prištejemo 1 in dobimo novo, večje naravno število.

Naravna števila so lahko soda in liha. Če sodo število delimo z 2, dobimo naravno število.Če liho število delimo z 2, količnik teh števil ni naravno število.

Tudi praštevila so del množice naravnih števil.

Še Homo Sapiens je, s štetjem začel nevede uporabljati naravna števila. In, to štetje se do danes, praktično, ni ustavilo. Še vedno traja in se nikoli tudi, ne bo ustavilo.