# data[].attributes.headline
Погоріла Даша

# data[].attributes.subject
Погоріла Даша

# data[].attributes.body
Печатка Фрідріха II

# data[].attributes.body
Ордени (уряди) Святої Римської Імперії, встановлені імператором Оттоном

# data[].attributes.body
Військова система[ред. • ред. код]

Військова система імперії спочатку базувалася на феодальному обов'язку васалів імператора надавати військові контингенти у разі потреби. Ядром імперської армії були лицарі, виставлені світськими і духовними князями. Окрім них до військових походів притягувалися міністеріали, а для потреб оборони до XII століття використовувалося також вільні селяни (лат. milites agrarii). За сучасними оцінками[23], в кінці X століття для своїх походів до Італії імператор міг збирати до 6000 озброєних лицарів лише з одного Німецького королівства. Умови військової служби визначалися феодальними звичаями і затверджувалися рішеннями з'їздів князів імперії. Верховним головнокомандувачем був імператор. Окрім імперської армії найбільші феодали, особливо правителі прикордонних марок, володіли власними військовими контингентами, які дозволяли їм вести самостійну зовнішню політику.

# data[].attributes.body
https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B2%D1%8F%D1%89%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D0%B0%D1%8F_%D0%A0%D0%B8%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%8F_%D0%B8%D0%BC%D0%BF%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%8F#/media/File:HRR.gif

# data[].attributes.body
це прикол кравчука дениса

# data[].attributes.body
Утворення Священної Римської Імперії

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
историческая справка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
священная римская империя

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
немецкая империя

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
немецкие императоры

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
средневековые империи

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
история среднев...

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Денис Николаев

# data[].attributes.attachment_link.title
ИСТОРИЯ СВЯЩЕННОЙ РИМСКОЙ ИМПЕРИИ

# data[].attributes.attachment_link.description
ИСТОРИЧЕСКИЕ ДИСПУТЫ - https://www.youtube.com/playlist?list=PL7UhMYixPSThfjcODpCVD0aZbMvxmZk4H Священная Римская империя (с 1512 года - Священная Римская империя германской нации; лат. Sacrum Imperium Romanum Nationis Germanicae или Sacrum Imperium Romanum Nationis Teutonicae, нем. Heiliges Römisches Reich Deutscher Nation), в старинных русских источниках также царство Римское, Цезария и так далее - государственное образование, существовавшее с 962 по 1806 годы и объединявшее многие территории Европы.

# data[].attributes.headline
Погоріла Даша

# data[].attributes.subject
Погоріла Даша

# data[].attributes.body
Рудольф I ГабсбургРудольф I — король Німеччини з 29 вересня 1273 року, перший представник династії Габсбургів на престолі Священної Римської імперії й засновник Австрійської монархії Габсбургів. Народився-1 травня 1218 р., Засбах-ам-Кайзерштуль, Німеччина

Помер: 15 липня 1291 р., Шпаєр, Німеччина

# data[].attributes.headline
Погоріла Даша

# data[].attributes.subject
Погоріла Даша

# data[].attributes.body
Фрідріх II (1220-1250)

Фрідріх II був найосвіченішим із тогочасних монархів:знав багато мов,складав вірші,написав цікавий трактат про соколине полювання.Він побудував потужний флот і першим у Західній Європі набрав постійне військо,сформоване переважно із сицилійців-мусульман.Він продовжував боротьбу з папством за панування у Центральній та Північній Італії.У Німеччині посилилась роздробленість.Сицилія вступила у смугу занепаду.Усі нащадки Фрідріх II загинули,намагаючись утримати чи повернути його володіння.

# data[].attributes.headline
Погоріла Даша

# data[].attributes.subject
Погоріла Даша

# data[].attributes.body
Генріх VI (1190-1197)Він одружився з сицилійською принцесою,однак право на корону Південної Італії був змушений підтверджувати силою зброї.Вдалий військовий похід закінчився пишною коронацією Генріха.Несподівано енергійний государ помер зовсім молодим.Його сину Фрідріху виповнилося всього 3 роки.

# data[].attributes.body
https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%BE%D0%B3%D0%B5%D0%BD%D1%88%D1%82%D0%B0%D1%83%D1%84%D0%B5%D0%BD%D0%B8

# data[].attributes.headline
Полець Юля   

# data[].attributes.subject
Полець Юля   

# data[].attributes.body
Наслідування престолу Священної Римської імперії супроводжувалось великою кількістю особливостей. Імператорський престол, через вибори, був лише частково спадковим. Але часто імператорське звання залишалося довгий час в одній династії, та виборність вимагала від кандидатів робити поступки виборщикам (так звані — Wahlkapitulationen, виборні капітуляції). Згідно із Золотою буллою 1356 року імператора обирала Колегія, що складалася з семи осіб (курфюрстів) і призначалася правлячим імператором. Але в 1623 році, під час Тридцятирічної війни, кількість курфюстів зросла.Формально обраним міг бути будь-який католик-чоловік.З 1483 року королями Німеччини (а отже і імператорами Священної Римської імперії) завжди були представники домуГабсбурґів (з короткою перервою у 1742–1745 роках). Постійно, після 1556 року, король вступав на посаду обраного імператора для того, щоб не робити тривалої подорожі до Риму.

# data[].attributes.headline
Андрей Коваль

# data[].attributes.subject
Андрей Коваль

# data[].attributes.body
https://uk.m.wikipedia.org/wiki/

# data[].attributes.headline
Андрей Коваль

# data[].attributes.subject
Андрей Коваль

# data[].attributes.body
Корона Священої Римської імперії 10-11 століття

# data[].attributes.headline
Авзалова Даша

# data[].attributes.subject
Авзалова Даша

# data[].attributes.body
Печатка Фридриха I

# data[].attributes.headline
Авзалова Даша

# data[].attributes.subject
Авзалова Даша

# data[].attributes.body
Печатка Фридриха II

# data[].attributes.attachment_link.title
скачанные файлы

# data[].attributes.headline
Авзалова Даша

# data[].attributes.subject
Авзалова Даша

# data[].attributes.body
Рудольф I Габсбург
https://uk.wikipedia.org/wiki/

# data[].attributes.headline
Авзалова Даша

# data[].attributes.subject
Авзалова Даша

# data[].attributes.body
Карл IV "Золота булла"
https://uk.wikipedia.org/wiki/

# data[].attributes.headline
Авзалова Даша

# data[].attributes.subject
Авзалова Даша

# data[].attributes.body
Генріх Лев
https://uk.wikipedia.org/wiki/

# data[].attributes.body
Фрідріх 1 Барбаросса

# data[].attributes.headline
Атаманюк Настя

# data[].attributes.subject
Атаманюк Настя

# data[].attributes.headline
Атаманюк Настя

# data[].attributes.subject
Атаманюк Настя

# data[].attributes.headline
Атаманюк Настя

# data[].attributes.subject
Атаманюк Настя

# data[].attributes.body
Король Німеччини
Початок правління: | 1 жовтня 1273
Кінець правління: | 15 липня 1291
Коронація: | 24 жовтня 1273, Аахен
Інші титули: | 9 герцог Австрії
герцог Штирії
герцог Каринтії та Крайни
граф Габсбург
Попередник: | Ричард Корнуольський
Альфонсо X Кастильський
Наступник: | Адольф Нассауський
Дата народження: | 1 травня 1218
Місце народження: | замок Лімбург, Сасбах, поблизу Фрайбурга, Німеччина
Дата смерті: | 15 липня 1291 (73 роки)
Місце смерті: | Шпаєр, поблизу Мангейма, Німеччина
Дружина: | 1-а: Гертруда фон Гогенберг
2-а: Агнеса (Ізабелла) Бургундська
Діти: | від 1-го шлюбу:
сини: Альбрехт I, Гартман, Рудольф II, Карл
дочки: Матильда, Катаріна, Агнеса, Хедвіга, Клеменція, Ютта
Династія: | Габсбурги
Батько: | Альбрехт IV Габсбург
Мати: | Гельвіга фон Кібург

Рудольф I (нім. Rudolf von Habsburg; 1 травня 1218, замок Лімбург, Сасбах, поблизу Фрайбурга,

# data[].attributes.headline
Андрей Коваль

# data[].attributes.subject
Андрей Коваль

# data[].attributes.body
Карл IV Люксембургский — король Германии с 11 июля 1346 года, король Чехии с 26 августа 1346 года под именем Карел I, император Священной Римской империи с 5 апреля 1355 года. Википедия
Родился: 14 мая 1316 г., Прага, Чехия
Умер: 29 ноября 1378 г., Прага, Чехия
Супруга: Елизавета Померанская (в браке с 1363 г. до 1378 г.), ещё
Дети: Вацлав IV, Сигизмунд, Анна Чешская, Катарина Люксембургская
Родители: Иоганн Люксембургский, Элишка Пржемысловна
Братья и сестры: Иоганн Генрих, Венцель I, Бонна Люксембургская

# data[].attributes.headline
Крістіна Рудик

# data[].attributes.subject
Крістіна Рудик

# data[].attributes.body
Генріх 6  Народився у місті Нейменген у родині Фрідриха Барбароси                                                                                        Він отримав гарну освіту, писав вірші                                     У 1168 році став королем Німеччини разом з батьком
А у 1169 році королем римлян.
У 1187 році Фрідріх Барборосса влаштував шлюб Генріха з тіткою короля Сицилії Констанцією                        В цьому ж році, 27 січня, Генріх стає королем Італії.      У 1188 році Генріх супроводжував новообраного папу римського Климента III до Рима.                                               У 1189 році Генріх вів перемовини з папським престолом щодо умов Третього хрестового походу, подальших стосунків імперії з папою римським.             Відправившись у Третій хрестовий похід Барбаросса передав владу над Німеччиною та Італією синові.
Після загибелі батька у 1190 році Генріх став готуватися до коронації на цісаря. Вона відбулася без проблем 15 квітня 1191 року у Римі. Коронував Генріха папа римський Целестин III.

# data[].attributes.headline
Крістіна Рудик

# data[].attributes.subject
Крістіна Рудик

# data[].attributes.body
Генріх VI і Констанція

# data[].attributes.headline
Крістіна Рудик

# data[].attributes.subject
Крістіна Рудик

# data[].attributes.body
Генріх VI
нім. Heinrich VI

Прапор
король Німеччини
15 серпня 1169 — 28 вересня 1197
Коронація: 15 серпня 1169, Ахенський собор, Аахен, Німеччина
Співправитель: Фрідріх I Барбаросса (15 серпня 1169 — 10 червня 1190)
Попередник: Фрідріх I Барбаросса
Наступник: Філіп Швабський
Оттон IV Брауншвейзький
Прапор

імператор Священної
Римської імперії
14 квітня 1191 — 28 вересня 1197
Коронація: 14 квітня 1191, Собор Святого Петра, Рим, Італія
Попередник: Фрідріх I Барбаросса
Наступник: Оттон IV Брауншвейзький
Прапор король Сицилії
20 листопада 1194 — 28 вересня 1197
(під іменем Генріх I)
Коронація: 25 грудня 1194, Кафедральний собор Палермо, Сицилія
Співправитель: Констанція Норманнская (20 листопада 1194 — 28 вересня 1197)
Попередник: Вільгельм III і Сибілла Ачеррі
Наступник: Констанція Норманнская і Фрідріх II

Народження: листопад 1165
Неймеген, Нідерланди
Смерть: 28 вересня 1197
Мессіна, Сицилійське королівство
Місце поховання: Кафедральний собор Палермо
Вид: Гогенштауфены
Батько: Фрідріх I Барбаросса
Мати: Беатріс I Бургундська
Дружина: Констанція Норманнская
Діти: син: Фрідріх II

# data[].attributes.headline
Яна Вікнянська 

# data[].attributes.subject
Яна Вікнянська 

# data[].attributes.body
Золотая печать императора Карла 4

# data[].attributes.headline
Яна Вікнянська 

# data[].attributes.subject
Яна Вікнянська 

# data[].attributes.body
Найбільш відомі золоті булли: -Золота булла 1136 року папи Інокентія II
-Золота булла 1212 року імператора Фрідріха II
-Золота булла 1213 року імператора Фрідріха II
-Золота булла 1214 року імператора Фрідріха II
-Золота булла 1222 годавенгерского короля Ендре (Андрія) II
-Золота булла 1226 року (у Ріміні) імператора Фрідріха II -Золота булла 1242 року годавенгерского короля Бели IV
-Золота булла 1267 року  годавенгерского короля Бели IV
-Золота булла 1348 року короля Богемії Карла I (пізніше став імператором Карлом IV)
-Золота булла 1356 року імператора Карла IV Люксембурзького
-Золота булла 1702 року імператора Леопольда I

# data[].attributes.headline
Яна Вікнянська 

# data[].attributes.subject
Яна Вікнянська 

# data[].attributes.body
Об'єкти названі на честь Карла IV Редагувати

Карлштейн
Карлштейн (Бероун)
Карлів міст
Карлів університет у Празі (Karlova Univerzita)
Карлові Вари
Карлова площа
Монтекарло - (Гора Карла) фортеця і село в Італії.

# data[].attributes.body
https://uk.wikipedia.org/wiki/Файл:HRR.gif

# data[].attributes.headline
Вільгельм Телль — ле

# data[].attributes.body
Вільгельм Телль — легендарний народний герой Швейцарії, уродженець кантону Урі, який жив наприкінці XIII — початку XIV століть, вправний стрілець, борець за незалежність своєї країни від Австрії і Священної Римської імперії. Довгий час вважався історичною особою. Зараз достовірність легенди про Телля оспорюється.

# data[].attributes.headline
Яна Вікнянська 

# data[].attributes.subject
Яна Вікнянська 

# data[].attributes.body
Карл 4
Дворянству в містах він дав багато пільг; в 1350 році видав нове укладення, яке, однак, пізніше змушений був скасувати. Заохочував горнозаводство і землеробство, зробив Влтаву до Ельбисудноплавною, побудував у Празі «нове місто» (Нове-Мєсто),

За великі суми грошей і після довгих зусиль Карл IV домігся обрання свого сина Венцеля своїм наступником

Через першу свою дружину, за згодою Віттельсбахів, забезпечив собі більшу частину Верхнього Пфальца; через другу дружину, Анну Яворську, придбав князівства Явір іСвидниця (1368); роком раніше він купив Лужицьку землю.

# data[].attributes.headline
Яна Вікнянська 

# data[].attributes.subject
Яна Вікнянська 

# data[].attributes.body
Золота булла 1356 (лат. Bulla Aurea) — законодавчий акт Священної Римської імперії, прийнятий імперським рейхстагом в 1356 році; найвідоміший з документів, що називалися «Золота булла». Текст документа, складений латиною, затверджений імператором Карлом IV Люксембурзьким.

Рукопис Золотої булли.

# data[].attributes.headline
Яна Вікнянська

# data[].attributes.subject
Яна Вікнянська

# data[].attributes.body
Вигідне розташування Німеччини на шляхах міжнародної торгівлі створювало сприятливі умови для розвитку ремесел, і торгівлі, розквіту міст. Проте економічний розвиток гальмувався внаслідок :   --політичної роздробленості (держава складалась із самостійних князівст на     чолі зі своїм правителем  -- князем чи імператором )   -- відсутністі єдиної грошової системи, одиниць міри й ваги   -- чисельних митних зборів   -- слабкої влади імператора , яка вела країну до нестабільності  -- відсутністі постійної столиці як центру управління та торгівлі   -- недосконалісті адміністративних структур , що ускладнювало розвиток.

# data[].attributes.headline
Ратушняк Арсен

# data[].attributes.subject
Ратушняк Арсен

# data[].attributes.body
Франц II (лютого 1768, Флоренція —2 березня 1835, Відень) — король Німеччини (римський король) з 1792 року, останній імператор Священної Римської імперії німецької нації з 7 липня 1792 по 6 серпня 1806 року, перший імператор Австрії з 11 серпня 1804 року до самої смерті. Як імператор Австрії (а також король Богемії, Угорщини, а також Галичини та Володимирії з 1 березня 1792 року) носив династичний номер Франц I.

# data[].attributes.headline
Ратушняк Арсен

# data[].attributes.subject
Ратушняк Арсен

# data[].attributes.body
Кінець Священної Римської імперіїРейнський союз до 1808 р.

Вірогідність швидкого краху імперії, або, принаймні, краху влади Габсбургів в Німеччині, після «Завершальної постанови» імперської депутації 1803 року стала очевидною навіть для самого імператора Франца II. У 1804 р. він прийняв титул імператора Австрії, прагнучи залишатися рівним за рангом з Наполеоном, проголошеним в тому ж році спадковим імператором французів. Хоча акт прийняття титулу імператора Австрії не порушував безпосередньо імперську конституцію, він свідчив про усвідомлення можливості втрати Габсбургами престолу Священної Римської імперії. Небезпека того, що римським імператором буде обраний Наполеон, стала реальною вже в 1804 р., коли останній відвідав давню імперську столицю Аахен і могилу Карла Великого. Ідеї прийняття Наполеоном римської корони симпатизував навіть ерцканцлер імперії Карл-Теодор Дальберг.

Проте, смертельний удар Священній Римській імперії наніс не акт заснування Австрійської імперії, а війна третьої коаліції 1805 р. Армія Франца II була розгромлена в битві під Аустерліцем, а Відень захоплений французами. На стороні Наполеона в цій війні билися війська Бадена, Баварії і Вюртемберга, що не викликало жодної негативної реакції в імперії. Франц II був вимушений укласти з Францією Пресбургський мир, згідно з яким імператор не лише відмовлявся на користь Наполеона і його сателітів від володінь в Італії, Тіроля, Форарльбергу іПередої Австрії, але і визнавав за правителями Баварії і Вюртемберга титули королів, щонь юридично виводило ці держави з-під якої-небудь влади імператора і надавало їм майже повний суверенітет. Австрія остаточно була відтиснена на периферію Німеччини, а імперія перетворилася на фікцію. Як підкреслював Наполеон в листі доТалейрана після Пресбургського договору:

« | Більше не буде рейхстагу [...], більше не буде і Німецької імперії |  »

Процес розпаду імперії набирав оберти. У січні Швеція оголосила про припинення участі представників своїх північнонімецьких володінь (Передня Померанія) в загальноімперському рейхстазі і анулюванні імперської конституції в німецьких землях, що належать їй. У травні 1806 р. імперський ерцканцлер Дальберг, не зважаючи на протест імператора, призначив своїм коад'ютором і наступником дядька Наполеона кардинала Йозефа Феша, француза, що не говорить ні слова німецькою. В разі смерті Дальберга Феш став би главою уряду Священної Римської імперії. На думку нового австрійського канцлера Іоганна Філіппа Штадіона, перед імперією відкривалися лише дві перспективи: розпуск, або реорганізація під французьким пануванням. 12 липня 1806 р. Баварія, Вюртемберг, Баден, Гессен-Дармштадт, Нассау (обидві лінії), Берг, ерцканцлер Дальберг і вісім інших німецьких князівств підписали в Парижі договір про утворення Рейнського союзу під заступництвом Наполеона. 1 серпня ці держави оголосили про свій вихід із складу Священної Римської імперії. Незабаром почалася медиатизація учасниками Рейнського союзу суміжних володінь імперських лицарів і дрібних графств, в результаті якої число німецьких державних утворень скоротилося з двохсот до ледве більше сорока.

Акт Франца II про складання корони імператора Священної Римської імперії

22 липня 1806 року австрійський посланець в Парижі отримав ультиматум Наполеона, згідно з яким у випадку, якщо Франц II не відречеться від престолу імперії до 10 серпня, французькі війська атакують австрійські володіння. У Відні вже протягом довгого часу велися дискусії про доцільність збереження Священної Римської імперії в умовах абсолютного домінування Франції в Німеччині. Перемогла позиція канцлера Штадіона, що вважав, що існує серйозна небезпека перетворення імперії у французький протекторат, і що збереження Францем II імперського престолу неминуче спричинить війну з Наполеоном, до якої Австрія була не готова. Відмова від корони стала неминучою. Очевидно, на початок серпня 1806 р., отримавши гарантії французького посланця, що Наполеон не надіне корону римського імператора, Франц II зважився піти на зречення.

6 серпня 1806 року Франц II оголосив про складання з себе титулу і повноважень імператора Священної Римської імперії, пояснивши це неможливістю виконання обов'язків імператора після укладення Рейнського союзу. Одночасно він звільнив імперські князівства, класи, чини і посадових осіб імперських установ від обов'язків, накладених на них імперською конституцією. Хоча акт про зречення і не був бездоганний з юридичної точки зору (досі ведуться дебати з питання, чи мав імператор право одноосібно приймати рішення про скасування імперії), в Німеччині вже не було політичної волі підтримувати існування імперської організації. Священна Римська імперія перестала існувати.

# data[].attributes.attachment_link.title
Західна Європа - Вікіпедія

# data[].attributes.attachment_link.description
Група країн, що опинилася на заході від "залізної завіси". Ці країни були вільні від радянської окупації (за винятком східної частини Австрії), стали переважно членами НАТО та Європейського Економічного Співтовариства ( ЄЕС), яке пізніше трансформувалось у Європейський Союз.

# data[].attributes.headline
Червона Саша

# data[].attributes.subject
Червона Саша

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Протестантизм

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Трансформации

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Час истины ТВ (исторический канал)

# data[].attributes.attachment_link.title
Час истины  Романовы и Габсбурги

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Час истины ТВ (исторический канал) on 2013-07-28.

# data[].attributes.headline
Червона Саша

# data[].attributes.subject
Червона Саша

# data[].attributes.headline
Червона Саша

# data[].attributes.subject
Червона Саша

# data[].attributes.headline
Червона Саша

# data[].attributes.subject
Червона Саша

# data[].attributes.body
http://learningapps.org/display?v=pcgjcrcjc16

# data[].attributes.body
Свяще́нна Ри́мська імпе́рія з XVI ст. Священна Римська імперія німецької нації — державне утворення, яке існувало з 962 по 1806 рік і об'єднувало землі Західної іЦентральної Європи. Спочатку складалася з трьох королівств:Східного Франкського (Німеччини), Італії і Бургундії, згодом поступово розпалася на конгломерат державних утворень із різним ступенем суверенітету до влади імператора. У період найбільшого розширення до складу імперії входили території наступних сучасних держав:Німеччини, Австрії, Ліхтенштейну, Швейцарії, Люксембургу,Нідерландів, Бельгії, Монако, Сан-Марино, Ватикану, Чехії, Словенії, північної та середньої Італії, частини західної Польщі та частини східної Франції.

Імперія була заснована східнофранкським королем Оттоном I, другим правителем із Саксонської династії та розглядалась як пряме продовження античної Римсьокї імперії та франкської імперії Карла Великого.

# data[].attributes.headline
Червона Саша

# data[].attributes.subject
Червона Саша

# data[].attributes.body
Оттон I Великий

Otto I der Große

король Німеччини
2 липня 936 - 7 травня 973
Коронація: | 7 серпня 936, Ахен
Співправитель: | Оттон II Рудий (26 мая961 - 7 травня 973)
Попередник: | Генріх I Птахолов
Наступник: | Оттон II Рудий
Імператор Священної Римської імперії
2 лютого 962 - 7 травня 973
Коронація: | 2 лютого 962, Рим
Співправитель: | Оттон II Рудий (25 декабря967 - 7 травня 973)
Попередник: | Беренгар I фріульська
Наступник: | Оттон II Рудий
герцог Саксонії
2 липня 936 - 961
Попередник: | Генріх I Птахолов
Наступник: | Герман Біллунг
Герцог Франконії
2 жовтня 939 - 7 травня 973
Попередник: | Еберхард Франконский
Наступник: | Оттон II Рудий
Народження: | 23 листопада 912
Валльхаузен, Саксонія
Смерть: | 7 травня 973 (60 років)
Мемлебен
Місце поховання: | Магдебурзький собор
Рід: | Саксонська династія (Людольфінгов)
Батько: | Генріх I Птахолов
Мати: | Матильда Вестфальська
Дружина: | 1-я: Едіт Англійська
2-я: Адельгейда Бургундська
Діти: | Від 1-го шлюбу:
син: Людольф
дочка: Ліутгарда
Від 2-го шлюбу:
сини: Генріх, Бруно, Оттон II Рудий
дочка: Матильда