# data[].attributes.body
Rašanās, pamati (mācība), galvenie jēdzieni, izplatība.

# data[].attributes.body
Rašanās, pamati (mācība),galvenie jēdzieni, izplatība.

# data[].attributes.body
Rašanās, pamati( mācība), galvenie jēdzieni, izplatība.

# data[].attributes.body
Kopīgais, atšķirīgais? Kādus secinājumus vari izdarīt!

# data[].attributes.body
Desmit jūdaisma baušļi

Nepielūdz citus dievus.

Nedarini tēlus pielūgšanai.

Neizmanto Dieva vārdu ļauniem mērķiem.

Svētī sabatu (svēto dienu).

Godā tēvu un māti.

Nenogalini.

Nepārkāp laulību.

Nezodz.

Neapsūdzi nevienu nepatiesi.

Neapskaud citus viņu īpašuma dēļ.

# data[].attributes.body
"Svētīgi garā nabagi, jo tiem pieder Debesu valstība. Svētīgi tie, kam bēdas, jo tie tiks iepriecināti. Svētīgi lēnprātīgie, jo tie iemantos zemi. Svētīgi izsalkušie un izslāpušie pēc taisnības, jo tie tiks paēdināti. Svētīgi žēlsirdīgie, jo tie dabūs žēlastību. Svētīgi sirdsšķīstie, jo tie Dievu redzēs. Svētīgi miera nesēji, jo tie tiks saukti par Dieva bērniem. Svētīgi taisnības dēļ vajātie, jo tiem pieder Debesu valstība. Svētīgi jūs esat, ja jūs lamā un vajā un ar meliem par jums runā visu ļaunu Manis dēļ. Esiet priecīgi un līksmi, jo jūsu alga ir liela debesīs".

# data[].attributes.body
1. Katrs, kuru lūgšanas neattur no sliktiem darbiem, ir tālu atkritis no Dieva.
2. Baudīt trūkumu- neizmērojama bagātība.
3. Sausums acīs- bezjūtīgas sirds pazīme
4.Vislabākie no mums tie, kas aicina mūs uz svētību
5.Lai kļūtu par meli, pietiek ar to vien, ja atkārto visu, ko dzirdējis.
6. Meklē zināšanas pat Ķīnā: centieni gūt zināšanas ir katra musulmaņa pienākums.
7. Skolotājs un māceklis- svētīgi draugi.

# data[].attributes.body
Judaisms ir reliģiska tradīcija ar daudzām dažādām aspektiem. Šeit ir īss pārskats par dažiem no galvenajiem:

1. Rasanas: Svarīgas judaismā ir rasanas, kas ir reliģiska kopiena vai tautība. Galvenās rasas ir ebreji, un tās iedala Ashkenazi (Eiropas ebreji), Sephardi (Dienvidu ebreji) un citas grupas.

2. Pamācība: Judaizmā centrā ir Svētie Raksti, īpaši Tora, kas ietver piecus pirmos Bībeles grāmatu. Tora sniedz pamatnostādnes un likumus ebreju dzīves vadīšanai. Tālāk attīstījās arī Talmuds un citi svētie teksti.

3. Galvenie jedzieni: Ebrejiem ir ļoti svarīga ēšanas tradīcija, kas ietver noteikumus par pārtikas sagatavošanu un ēšanu. Piemēram, kosher pārtika atbilst noteikumiem par tīrību un savienojumu, piemēram, neēst jūras veltes, nejēst liellopīgu un piena produktus kopā, un rūpīga gaļas sagatavošana.

4. Izplatība: Judaizms ir izplatīts visā pasaulē, bet galvenās ebreju kopienas parasti atrodas Izraēlā un Āzijas, Eiropas un Ziemeļamerikas valstīs. Katra kopiena var praktizēt judaismu atšķirīgi, ievērojot tradīcijas un rituālus, kas ir attīstījušies laika gaitā.

Judaismā ir daudz dziļu reliģisku aspektu un tradīciju, un šie ir tikai daži no galvenajiem elementiem.

# data[].attributes.body
judaisms ir viens no vecakajiem religiskajam tradicijam, ar unikaliem svetkiem un ritualiem. judaisma sestdiena ir sabats.
Jūdaisma vēsture un paražas ir likusi pamatus daudzām mūsdienu reliģijām, īpaši kristietībai un islāmam.

# data[].attributes.body
Jūdaisms ir reliģija, kurā tic vienam Dievam, ievēro etiskus principus un seko Bībeles mācībai. Svarīgi aspekti ir lūgšana, svētki un tradīcijas.

# data[].attributes.body
Jūdaisms ir ebreju reliģija un kultūra, viena no vecākajām zināmajām monoteistiskajām ticībām.

# data[].attributes.body
Jūdaisms ir viens no senākajiem minoteistiskajam reliģijām.
Jūdaisms cieņa Tora studijas un lūgšanas, jūdaisms arī ietver dažādas svētku tradīcijas piemēram Janumu un ledāju

# data[].attributes.body
jūdaisms ir ticība kur tic vienam dievam

# data[].attributes.body
Jūdaisms radās aptuveni pirms 4000 gadiem.
Ebreju reliģija jūdaisms ir senākā pasaules reliģija, kas saglabājusies līdz mūsdienām.

# data[].attributes.body
Sinagoga- jūdaismu sapulcēšanās, Toras un Talmūda stūdiju un lūgšanu vietu.
Talmūds- otrs svarīgākais jūdaisma teksts pēc Toras.
Jūdaisms ir viens no vecākajiem monoteikstiskajiem.
Jūdaisma pamatā ir Tora, kas ir Dieva likumi.

# data[].attributes.body
Jūdaisms ir ebreju reliģija un kultūra, viena no vecākajām zināmajām monotestiskajām ticībām. Atbilstoši ebreju tradīcijai, jūdaisma vēsture sākas ar derību starp ebreju ciltstēvu ābramu un Dievu

# data[].attributes.body
Jūdaisms radās pirms aptuveni 4000 gadiem.

Viens no jūdaisma simboliem ir Dāvida zvaigzne.

Jūdaisms ir ebreju reliģija un kultūra,un ir viena no vecākajām zināmajām monoteistiskajām ticībām.

# data[].attributes.body
Jūdaisms radās aptuveni pirms 4000 gadiem. Tā ir pirmā monoteistiskā reliģija, jo ebreji ticēja vienam dievam

jūdaisms ir ebreju reliģija un kultūra, un ir viena no vecākajām zināmajām monoteistiskajām ticībām

# data[].attributes.body
Kristietības aizsākumi ir meklējami Tuvo Austrumu zemēs. Tā ir attīstījusies no ebreju reliģijas jūdaisma, ar kuru tai ir kopīga lielākā daļa svēto rakstu, kā arī agrīnā vēsture.
(Ebreji uzskatīja sevi par Dieva izvēlētu tautu. Viņi gaidīja Mesiju, kas nestu Dieva ziņu un palīdzētu ebrejiem tikt vaļā no saviem ienaidniekiem.) 1. gs. vidū kristiešu draudzes izplatījās Mazāzijas, Sīrijas pilsētās, Kiprā, Krētā, Maķedonijā, Ahajā. Aktīvu misionāra darbu veica apustulis Pāvils, kurš jaunībā bijis spēcīgs kristietības pretinieks. Ceļā uz Antinoheju viņam parādījusies atklāsme, pēc kuras viņš kļuva par aktīvu kristietības sludinātāju. 63.gadā Nerona vajāšanas dēļ sists krustā ar galvu uz leju. Apustulis Pāvils aicinājis daudzas nejūdu tautas (pagānus) pievērsties kristietībai. Pāvils sludināja Eiropā, Grieķijā, Romā, Spānijā, Āzijā, Ziemeļāfrikā, Turcijā. Viņš bija viens no aktīvākajiem Jaunās Derības autoriem.1. gs. vidū kristiešu draudzes izplatījās Mazāzijas, Sīrijas pilsētās, Kiprā, Krētā, Maķedonijā, Ahajā. Aktīvu misionāra darbu veica apustulis Pāvils, kurš jaunībā bijis spēcīgs kristietības pretinieks. Ceļā uz Antinoheju viņam parādījusies atklāsme, pēc kuras viņš kļuva par aktīvu kristietības sludinātāju. 63.gadā Nerona vajāšanas dēļ sists krustā ar galvu uz leju. Apustulis Pāvils aicinājis daudzas nejūdu tautas (pagānus) pievērsties kristietībai. Pāvils sludināja Eiropā, Grieķijā, Romā, Spānijā, Āzijā, Ziemeļāfrikā, Turcijā. Viņš bija viens no aktīvākajiem Jaunās Derības autoriem.

# data[].attributes.body
Kristietībā nav reliģiskas dalīšanas pēc rasas, un tā ir atvērta cilvēkiem no visām etniskajām grupām un valstīm. Šeit ir īss pārskats par galvenajiem elementiem:

1. Pamācība (mācība): Kristietība balstās uz Svētajiem Rakstiem, kas ietver Veco un Jauno Derību. Galvenās kristietības mācības ietver ticību vienam Dievam, Jēzus Kristus kā Pestītāju un izpiršanas nozīmi caur viņa nāvi un augšāmcelšanos, kā arī mācību par dzīvošanu pēc Dieva baušļiem un piedošanu grēkiem caur ticību Kristū.

2. Galvenie jedzieni: Kristietībā nav īpašu noteikumu vai ierobežojumu attiecībā uz ēšanu. Tā nav reliģija ar noteiktu diētu, kā piemēram, judaismā.

3. Izplatība: Kristietība ir viena no visizplatītākajām reliģiskajām tradīcijām pasaulē. Tā ir izplatīta gandrīz visās pasaules valstīs, un tās sekotāju skaits ir miljoniem cilvēku. Dažas no galvenajām kristiešu denominācijām ietver katoļu, protestantu, pareizticību un citus kristietības rituālus un prakses.

# data[].attributes.body
Islāms ir otra lielākā pasaules reliģija aiz kristietības. Tā ir stingri monoteistiska reliģija, ko 7. gs. sākumā Arābijā popularizējis pravietis Muhameds (ap. 570.—632.). Islāma piekritējus mēdz saukt gan par musulmaņiem, gan par muhamedāņiem, gan islāmticīgiem.

Islāma pamatlicējs ir Muhameds, arābu valodā viņa vārds nozīmē „slavināmais”. Viņš piedzima Mekā (tag. Saūda Arābijā) ap 570. gadu.

Vārds „islāms” arābu valodā nozīmē „padevība”. Šī ticība pieprasa absolūtu pakļaušanos Allāham. Allāhs ir Dieva izpausme. Musulmaņi tic, ka Dievs cilvēkiem ir sūtījis vairākus praviešus jeb skolotājus – Mozu, Jēzu Kristu, bet Muhameds ir dižākais starp viņiem.

# data[].attributes.body
VISI TIC DIEVAM

# data[].attributes.headline
Eduards. Jūdaisms ir ebreju reliģija kura aizsākās aptuveni 2000 gadus p.m.ē.      

# data[].attributes.subject
Eduards. Jūdaisms ir ebreju reliģija kura aizsākās aptuveni 2000 gadus p.m.ē.      

# data[].attributes.body
Jūdaisma vēsture sākās ar derību starp ebreju ciltstēvu Ābramu un Dievu.
Jūdaisma pamati : Seno ebreju reliģija un vēsture atspoguļoti viņu svētajos rakstos.
Jēdzieni : Jahve, Tora, Sinagoga, utt.

# data[].attributes.body
1.Jūdaisma ir viena no pasaules vecākajām monoteistiskajām reliģijām un tās rašanās saistās ar seno Izraēlas tautu.

2.Jūdaisma pamati ietver vairākas galvenās idejas, praktiskus rituālus un reliģiskus principus. Šie pamati ir Monoteisms / Tora / Bauslība / Sabats .

3.Daži no galvenajiem Jūdaisma jēdzieniem ietver: Dievu / Tora / Bauslība / Derība / Sabats /Apgraizīšana / izvēlēta tauta .

4.Jūdaisms ir samērā maza reliģija pēc iedzīvotāju skaita salīdzinājumā ar citām pasaules reliģijām. Izplatība notiek galvenokārt caur ebreju tautas un kopienām.

Galvenie ebreju iedzīvotās reģioni ietver: ASV / Izreala / Eiropa / Kanāda / Dienvidamerika / Āfrika .

# data[].attributes.body
Jūdaisma rašanās: Jūdaisma vēsture sāk;as ar derību, kas bija starp ciltstēvu Ābramu un Dievu.
Jūdaisma pamati: Seno ebreju reliģija un vēsture galvenokārt atspoguļota viņu Svētajos Rakstos - Torā.
Galvenie Jēdzieni:  Jahve - viens no Dieva apzīmējumiem Torā un T(a)N(a)K.
T(a)N(a)K - jūdaisma Svētie raksti.
Sinagoga: jūdaisma sapulcēšanās, Tora un Talmūda studija un lūgšanas vieta.
Izplatība: 5-16. gadsimtam valdīja absolūti nekritiska attieksme pret Vecās Derības tekstiem.

# data[].attributes.body
1. Jūdaisms radās aptuveni pirms 4000 gadiem. Tā ir pirmā monoteistiskā reliģija, jo ebreji ticēja vienam dievam – Jahvem, bet ēģiptieši, šumeri un citu seno laiku tautas – daudziem dieviem.

2. pamati ( mācība) -  Jūdaisti ir monoteisti. Viņi pielūdz vienu dievu, kuru dēvē par Jahvi. Ebreju reliģijā nav pieņemts šo svēto vārdu skaļi izrunāt.

3. galvenie jēdzieni - Ebrejiem ir ļoti svarīga ēsanas tradīcija.

4. izplatība - Jūdaisms ir isplatīts visā pasaulē.

# data[].attributes.headline
Jūdaisma rašanās: Jūdaisma vēsture sākās ar derību, kas bija starp ciltstēvu Ābramu un Dievu.Jūdaisma pamati: Seno ebreju reliģija un vēsture galvenokārt atspoguļota viņu Svētajos Rakstos - Torā. Galvenie Jēdzieni:  Jahve - viens no Dieva apzīmējumiem Torā un  jūdaisma Svētie raksti.Sinagoga: jūdaisma sapulcēšanās, Tora un Talmūda studija un lūgšanas vieta.Izplatība: 5-16. gadsimtam valdīja absolūti nekritiska attieksme pret Vecās Derības tekstiem.

# data[].attributes.subject
Jūdaisma rašanās: Jūdaisma vēsture sākās ar derību, kas bija starp ciltstēvu Ābramu un Dievu.Jūdaisma pamati: Seno ebreju reliģija un vēsture galvenokārt atspoguļota viņu Svētajos Rakstos - Torā. Galvenie Jēdzieni:  Jahve - viens no Dieva apzīmējumiem Torā un  jūdaisma Svētie raksti.Sinagoga: jūdaisma sapulcēšanās, Tora un Talmūda studija un lūgšanas vieta.Izplatība: 5-16. gadsimtam valdīja absolūti nekritiska attieksme pret Vecās Derības tekstiem.

# data[].attributes.body
Jūdaisma rašanās: Jūdaisma vēsture sākās ar derību, kas bija starp ciltstēvu Ābramu un Dievu.
Jūdaisma pamati: Seno ebreju reliģija un vēsture galvenokārt atspoguļota viņu Svētajos Rakstos - Torā.
Galvenie Jēdzieni:  Jahve - viens no Dieva apzīmējumiem Torā un
jūdaisma Svētie raksti.
Sinagoga: jūdaisma sapulcēšanās, Tora un Talmūda studija un lūgšanas vieta.
Izplatība: 5-16. gadsimtam valdīja absolūti nekritiska attieksme pret Vecās Derības tekstiem.

# data[].attributes.body
Kristietība (grieķu: Xριστός, Khristos) ir monoteiska reliģija, kas balstās uz Jēzus Kristus dzīvi un mācību, kāda tā aprakstīta Jaunajā Derībā.

# data[].attributes.body
Islāms ir otra lielākā pasaules reliģija aiz kristietības.
Islāma reliģija un kultūra radusies 7. gadsimtā.
Muhameds - Islāma pamatlicējs ir Muhameds.
Korāns - Islāma svētā grāmata ir Korāns.

# data[].attributes.body
Katram ir sava ticība,uzskati.
Visi tic Dievam. Mazāk vai vairāk,bet tic.

# data[].attributes.body
Desmit jūdaisma baušļi

Nepielūdz citus dievus.

Nedarini tēlus pielūgšanai.

Neizmanto Dieva vārdu ļauniem mērķiem.

Svētī sabatu (svēto dienu).

Godā tēvu un māti.

Nenogalini.

Nepārkāp laulību.

Nezodz.

Neapsūdzi nevienu nepatiesi.

Neapskaud citus viņu īpašuma dēļ.

# data[].attributes.body
Reliģiska tradīcija, kas radusies no vēsturiskā Jēzus no Nācaretes darbības 1. gs. m. ē., uzskatot Jēzu par Kristu. Kristietības pamati ir mīlestība, piedošana un līdzcilvēka cieņa. Kristietības galvenie jēdzieni ir Dievs, Jēzus, Svētais gars, grēks un pētīšana.Kristietība ir visplašāk izplatītā reliģija pasaulē.

# data[].attributes.body
Kristietība ir reliģija, kas seko Jēzus Kristus mācībām. Tic, ka Jēzus ir Dieva Dēls un glābējs. Kristieši veido dažādas konfesijas un baznīcas, un tā ir viena no pasaules lielākajām reliģijām.

# data[].attributes.body
Kristietības aizsākumi ir meklējami Tuvo Austrumu zemēs. Tā ir attīstījusies no ebreju reliģijas jūdaisma, ar kuru tai ir kopīga lielākā daļa svēto rakstu, kā arī agrīnā vēsture.
(Ebreji uzskatīja sevi par Dieva izvēlētu tautu. Viņi gaidīja Mesiju, kas nestu Dieva ziņu un palīdzētu ebrejiem tikt vaļā no saviem ienaidniekiem.) 1. gs. vidū kristiešu draudzes izplatījās Mazāzijas, Sīrijas pilsētās, Kiprā, Krētā, Maķedonijā, Ahajā. Aktīvu misionāra darbu veica apustulis Pāvils, kurš jaunībā bijis spēcīgs kristietības pretinieks. Ceļā uz Antinoheju viņam parādījusies atklāsme, pēc kuras viņš kļuva par aktīvu kristietības sludināta.

# data[].attributes.body
Kristietība ir monoteiska reliģija, kas balstās uz Jēzus Kristus dzīvi un mācību, kāda tā aprakstīta Jaunajā Derībā. Saskaņā ar to Jēzus ir Mesija, kā pravietots Vecajā Derībā. Kristietība ir pasaulē visizplatītākā reliģija. Tiek uzskatīts, ka visā pasaulē ir no 1,5 līdz 2,2 miljardiem reliģijas sekotāju.

# data[].attributes.body
Jūdaisms ir ebreju reliģija un kultūra, viena no vecākajām zināmajām monoteistiskajām ticībām. Atbilstoši ebreju tradīcijai, jūdaisma vēsture sākas ar derību starp ebreju ciltstēvu Ābramu un Dievu (aptuveni 2000 gadus p.m.ē.).

# data[].attributes.body
1. Jēzus Kristus: Jēzus ir kristiešu centrālais figūra un tiešais sakarīgais ar Dievu. Viņa dzīve, mācības, nāve un augšāmcelšanās ir svarīgas kristiešu ticības sastāvdaļas.

2. Dievs: Kristietībā Dievs ir visaugstākā būtne un pirmā cēlonis. Kristieši tic Trīsvienībai, kas ietver Dievu Kungu, Jēzu Kristu un Svēto Garu.

3. Bībele: Bībele ir kristiešu svētais teksts, kas sastāv no Vecās un Jaunās Derības. Tas satur Dieva vēstījumu un mācības, kā arī vēsturi un literāras darbas.

4. Kristība: Kristība ir svēts sakraments, kurā cilvēks tiek ievadīts kristiešu kopienā, parādot savu ticību Jēzum Kristum un turot kristīšanās rituālu, kas ietver ūdens izmantošanu

# data[].attributes.body
Kristietība ir religija kas balstās uz Jēzus Kristus mācībām un ticību viņa dzīvei, nāvei un augšāmcelšanai. Kristieši tic ka Jēzus ir Dieva Dēls un pestitajs un cenšas sekot viņa mācībām un piemēram dzīvot.

# data[].attributes.headline
Kristietības aizsākumi ir meklējami Tuvo Austrumu zemēs. Tā ir attīstījusies no ebreju reliģijas jūdaisma. Ebreji uzskatīja sevi par Dieva izvēlētu tautu. Viņi gaidīja Mesiju, kas nestu Dieva ziņu un palīdzētu ebrejiem tikt vaļā no saviem ienaidniekiem. Ap 27.—29. gadu mūsu ērā Jēzus sāka sludināt Galilejā. 

# data[].attributes.subject
Kristietības aizsākumi ir meklējami Tuvo Austrumu zemēs. Tā ir attīstījusies no ebreju reliģijas jūdaisma. Ebreji uzskatīja sevi par Dieva izvēlētu tautu. Viņi gaidīja Mesiju, kas nestu Dieva ziņu un palīdzētu ebrejiem tikt vaļā no saviem ienaidniekiem. Ap 27.—29. gadu mūsu ērā Jēzus sāka sludināt Galilejā. 

# data[].attributes.body
Kristietība ir monoteiska reliģija, kas balstās uz Jēzus Kristus dzīvi un mācību, kāda tā aprakstīta Jaunajā Derībā.

# data[].attributes.body
Kristīgā ticība veidojās kā jūdaisma virziens, bet drīz no tā nodalījās.
Kristīgās ticības aizsākumi Romā saistāmi ar imperatoru Oktaviāna Augusta un Tibērija laiku.

Kristīgā ticība saistās ar Jēzu no Nāceretes un viņa darbību. Saskaņā ar Svētajiem Rakstiem Jēzus bija Jaunavas Marijas dēls, kas dzimis no Svētā Gara.

1. gs. vidū kristiešu draudzes izplatījās Mazāzijas, Sīrijas pilsētās, Kiprā, Krētā, Maķedonijā, Ahajā.

# data[].attributes.body
Islāms ir otra lielākā pasaules reliģija aiz kristietības. Tā ir stingri monoteistiska reliģija, ko 7. gs. sākumā Arābijā popularizējis pravietis Muhameds (ap. 570.—632.). Islāma piekritējus mēdz saukt gan par musulmaņiem, gan par muhamedāņiem, gan islāmticīgiem.
Islāma pamatlicējs ir Muhameds, arābu valodā viņa vārds nozīmē „slavināmais”. Viņš piedzima Mekā (tag. Saūda Arābijā) ap 570. gadu.
Vārds „islāms” arābu valodā nozīmē „padevība”. Šī ticība pieprasa absolūtu pakļaušanos Allāham.

# data[].attributes.body
Islāms ir viena no pasaules lielākajām reliģijām, kuras cēlonis ir 7. gadsimtā, un tas ir izplatīts visā pasaulē, it īpaši Āfrikā, Āzijā un Eiropā. Islāma pamatteksti ir Korāns, kas uzskatāms par Dieva vārdu un pravieša Muhameda atklājumu. Šeit ir daži galvenie jēdzieni un aspekti, kas raksturo islāmu:

1. Monotheisms: Islāms ir monoteistiska reliģija, kas tic tikai vienam Dievam, ko sauc par Allah. Islāmā ir stingra monoteisma tradīcija, kas noraida jebkādu Dieva partnerību vai daudzkultūru.

2. Pravieši: Islāms uzskata, ka Dievs ir sūtījis praviešus cilvēkiem, lai nodotu Dieva vēstījumu un ceļu cilvēkiem dzīvot pēc Dieva gribas. Pēdējais no praviešiem ir Muhameds, kuru uzskata par vispēdējo un galveno praviešu.

3. Korāns: Islāma svētais teksts ir Korāns, kas sastāv no Dieva vārdiem, kuri tika atklāti Muhamedam. Korāns ir sadalīts surās (nodaļās) un sniedz norādījumus dzīves veidam, etikai, ticībai un daudziem citiem jautājumiem.

4. Pentaloģija: Islāma pieci pamatpilāri ir ticība (iman), lūgšana (salāt), zekāts (zakāts), pustums (sawm) un ceļojums uz Meku (hādž). Šie pamatpilāri ir centrāli reliģiskie

# data[].attributes.body
Kristietība radās 1. gadsimtā kā jēzus Kristus mācību sekotāju kopiena. Tā pamazām izplatijās visā Romas imperijā.

Kristietības pamati ir jēzus mācības, kas atspoguļo Jaunajā Derībā. Tās ietver mīlestību, piedošanu un žēlsirdību.

Kristietības galvenie jēdzieni ir Dievs, Jēzus Kristus, Svetais Gars, Grēks, pestīšana, Mīlestība un žēlsirdība.

Kristietība ir visizplatītākā reliģija pasaulē, ar aptuveni 2.3 milijardiem sekotāju. Tā ir dominējoša Eiropā, Amerikā un daļās Āfrikā un Āzijā.

# data[].attributes.body
Islāms ir monoteistiska reliģija un dzīvesveids, kura 7. gadsimtā radās Arābijas pussalā. Islāmticīgie vairākumā ir Tuvajos Austrumos, Ziemeļāfrikā, Rietumāfrikas valstīs, Vidusāzijā un Dienvidaustrumāzijā. Indijas subkontinentā islāmticīgie ir vairākums Pakistānā un Bangladešā un ir liela minoritāte pārējā Indijā. Aptuveni 31% musulmaņu dzīvo Indijas subkontinentā, 20% dzīvo arābu valstīs, bet 13% dzīvo Indonēzijā. Lielas musulmaņu kopienas atrodas arī Ķīnā, Austrumāfrikā un Krievijā. Vairākās Eiropas valstīs islāms ir otra lielākā reliģija, piemēram, Francijā (vislielākā musulmaņu kopiena Eiropā) un Apvienotajā Karalistē.

# data[].attributes.body
Islāms ir reliģija, kurā musulmaņi pielūdz vienu Dievu (Alahu) un tic Muhamedam kā viņa pravietim. Tajā ir pieci svarīgi reliģiski principi, ieskaitot lūgšanu, zekātu, gavēšanu, ticību un hodošanu uz Meku. Islāms ir izplatīts visā pasaulē un ietver daudz dažādas kultūras un prakses.

# data[].attributes.body
Islāms ir viena no pasaules lielākajām reliģijām, kuras cēlonis ir 7. gadsimtā, un tas ir izplatīts visā pasaulē, it īpaši Āfrikā, Āzijā un Eiropā. Islāma pamatteksti ir Korāns, kas uzskatāms par Dieva vārdu un pravieša Muhameda atklājumu. Šeit ir daži galvenie jēdzieni un aspekti, kas raksturo islāmu:

1. Monotheisms: Islāms ir monoteistiska reliģija, kas tic tikai vienam Dievam, ko sauc par Allah. Islāmā ir stingra monoteisma tradīcija, kas noraida jebkādu Dieva partnerību vai daudzkultūru.

2. Pravieši: Islāms uzskata, ka Dievs ir sūtījis praviešus cilvēkiem, lai nodotu Dieva vēstījumu un ceļu cilvēkiem dzīvot pēc Dieva gribas. Pēdējais no praviešiem ir Muhameds, kuru uzskata par vispēdējo un galveno praviešu.

3. Korāns: Islāma svētais teksts ir Korāns, kas sastāv no Dieva vārdiem, kuri tika atklāti Muhamedam. Korāns ir sadalīts surās (nodaļās) un sniedz norādījumus dzīves veidam, etikai, ticībai un daudziem citiem jautājumiem.

4. Pentaloģija: Islāma pieci pamatpilāri ir ticība (iman), lūgšana (salāt), zekāts (zakāts), pustums (sawm) un ceļojums uz Meku (hādž). Šie pamatpilāri ir centrāli reliģiskie

# data[].attributes.body
s ir monoteistiska reliģija un dzīvesveids, kura 7. gadsimtā radās Arābijas pussalā. Islāmticīgie vairākumā ir Tuvajos Austrumos, Ziemeļāfrikā, Rietumāfrikas valstīs, Vidusāzijā un Dienvidaustrumāzijā

# data[].attributes.body
he virus spreads through saliva and nasal secretions of an infected person: Through direct contact with

# data[].attributes.body
Kristietība attīstījās no ebreju reliģijas jūdaisma, ar kuru tai ir kopīga lielākā daļa svēto rakstu, kā arī agrīnā vēsture.
kristīgā ticība veidojās kā jūdaisma virziens, bet drīz no tā nodalījās.
Dogma - noteikts princips, kas tiek pieņemts par neapstrīdamu patiesību.

# data[].attributes.body
Armands

Rašanās- Reliģiska tradīcija, kas radusies no vēsturiskā Jēzus no Nācaretes darbības 1. gs. m. ē., uzskatot Jēzu par Kristu (Vecajā Derībā apsolīto Mesiju) un centrālo figūru mācības un prakses veidošanā.

Kristiešu dzīvē no visām lietām vissvarīgākā ir mīlestība pret Dievu. Kristietība arī liek cilvēkiem vienam otru mīlēt. Cilvēki arīdzan tiek aicināti piedot viens otram, būt pazemīgiem, laipniem un pacietīgiem.

# data[].attributes.body
Islāms ir otra lielākā pasaules reliģija aiz kristietības. Tā ir stingri monoteistiska reliģija, ko 7. gs. sākumā Arābijā popularizējis pravietis Muhameds (ap. 570.—632.).

Islāma piekritējus mēdz saukt gan par musulmaņiem, gan par muhamedāņiem, gan islāmticīgiem.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kristietība ( grieķu: Xριστός , Khristos) ir monoteiska reliģija, kas balstās uz Jēzus Kristus dzīvi un mācību, kāda tā aprakstīta Jaunajā Derībā. Saskaņā ar to Jēzus ir Mesija, kā pravietots Vecajā Derībā. Kristietība ir pasaulē visizplatītākā reliģija.[1] Tiek uzskatīts, ka visā pasaulē ir no 1,5[2] [3] līdz 2,2 miljardiem[4] [5] reliģijas sekotāju.

# data[].attributes.body
• Kristietības rašanās ir saistīta ar Jēzus no Nazareta dzīvi un mācībām, kuras ir ietekmējušas pasaules vēsturi un kūltūru.

• Kristietības pamati ir un galvenie jēdzieni..
1. Viens dievs
2. Jēzus kristus ir Pestītājs
3. Bibliskie raksti
4. Grēks un pestīšana
5. Mīlestība un Tiesiskums

• Kristietības izplatība
1. Eiropā
2. ASV
3.Āfrikā un Āzijā

# data[].attributes.body
Visi tic vienam Dievam.

# data[].attributes.body
Nepielūdz citus dievus.
Nedarini tēlus pielūgšanai.
Neizmanto Dieva vārdu ļauniem mērķiem.
Svētī sabatu (svēto dienu).
Godā tēvu un māti.
Nenogalini.
Nepārkāp laulību.
Nezodz.
Neapsūdzi nevienu nepatiesi.
Neapskaud citus viņu īpašuma dēļ

# data[].attributes.body
Visi tic Dievam un pielūdz viņu

# data[].attributes.body
Islāms radās 7. gadsimtā Arābijā. Islāmas pamati ir pieci stabi: lūgšana, dārgumu ziedošana, gavēņa, Hādžs un vienotība. Islāmas galvenie jēdzieni ir Allahs, Muhameds, Korāns, Hadīths un Šariats. Islama ir otrā lielākā reliģija pasaulē.

# data[].attributes.body
Islāms ir monoteistiska reliģija un dzīvesveids, kura 7. gadsimtā radās Arābijas pussalā. Islāmticīgie vairākumā ir Tuvajos Austrumos, Ziemeļāfrikā, Rietumāfrikas valstīs, Vidusāzijā un Dienvidaustrumāzijā. Indijas subkontinentā islāmticīgie ir vairākums Pakistānā un Bangladešā un ir liela minoritāte pārējā Indijā. Aptuveni 31% musulmaņu dzīvo Indijas subkontinentā, 20% dzīvo arābu valstīs, bet 13% dzīvo Indonēzijā. Lielas musulmaņu kopienas atrodas arī Ķīnā, Austrumāfrikā un Krievijā. Vairākās Eiropas valstīs islāms ir otra lielākā reliģija, piemēram, Francijā (vislielākā musulmaņu kopiena Eiropā) un Apvienotajā Karalistē.

Muhameda islāma pirmsākumi ir meklējami Arābijā. Arābija bija nabadzīgs, tuksnešains reģions ar nelielām oāzēm, tāpēc to romieši un persieši vērtēja kā iekarošanas un pārvaldīšanas neizdevīgu.

# data[].attributes.body
Mūsdienās cilvēki lielākoties netic dievam

# data[].attributes.body
• Islāmas rašanās saistās ar pravieša Muhameda dzīvi un mācībām. Islāms radās 7.gadsimtā Arabijas pussalā.

• Islāmas galvenie jēdzieni ietver :
1. Allahs
2.Korāns
3.Prāvieši

•Islāma ir izplatījusies
1. Āzijā
2.Āfrikā
3.Eiropā

# data[].attributes.body
Islāms radās 7.gadsimtā Arābijā, kad pravietis Muhameds saņēma atklāsmes no Dieva, kas vēlāk tika apkopotas Korānā.

Islāma pamati ir pieci "islāma stabi" : ticība, lūgšanas, ziedojumi, gavēņa laiks un svētceļojums uz Meku.

Islāma galvenie jēdzieni ir Allāhs, pravietis Muhameds, Korāns, pieci islāma stabi, dzIhāds un umma.

Islāms ir otrā Lielākā reliģija pasaulē, ar aptuveni 1.8 miljardiem sekotāju. Tas ir dominejošs reliģijā daudzās Āzijas un Āfrikas daļās.

# data[].attributes.body
Visas tic vienam dievam. Abrahāmiskās reliģijas.

# data[].attributes.body
Es secināju to ka daudzi cilvēki mūsu dienās vairāk netic dieviem.