# data[].attributes.body
Aizvēsture ir cilvēces vēstures periods, par kuru nav saglabājušās rakstiskas liecības. Tas ir vēstures senākais posms no cilvēka rašanās brīža līdz pirmās civilizācijas izveidošanās laikmetam.

Agrīno cilvēces vēsturi pieņemts dalīt trīs laikmetos: akmens laikmetā, bronzas laikmetā un dzelzs laikmetā.

# data[].attributes.body
Akmens laikmets ir laika periods, kad cilvēki darbarīkus gatavoja galvenokārt no akmens. Izmantoja arī koku, kaulu un citus materiālus, taču akmens ir krietni izturīgāks un no tā ir vieglāk izveidot cirvjus un ieročus.

Akmens laikmetu sīkāk iedala trīs periodos:

paleolīts, jeb agrais akmens laikmets,

mezolīts, jeb vidējais akmens laikmets,

neolīts, jeb vēlākais akmens laikmets.

# data[].attributes.body
jeb Senais akmens laikmets bija aizvēstures periods, kura laikā cilvēki sāka izmantot pirmos akmens darbarīkus.

Pirmais paleolīta cilvēku tips bija australopitēki jeb "dienvidu pērtiķi" jeb pirmshominīdi. Šis cilvēku tips tiek uzskatīts par pārejas posmu starp dzīvnieku un cilvēku.

Vissenākie cilvēku darinātie darbarīki veidoti no akmens. Senie cilvēki prata apstrādāt arī koku. Laikam ritot, viņi prata izgatavot dažādas lietas no kaula.Tie ir apmēram 2,5 miljonu gadu veci.

# data[].attributes.body
Mezolītā bija notikušas klimatiskas pārmaiņas, kas sekmēja darbarīku attīstību. Jauninājumi visspilgtāk izpaudās medību un zvejas rīkos – lokos un bultās.

Mezolītā pirmo reizi parādās labi veidota akmens cirvja forma.

# data[].attributes.body
Tā sākums saistās ar lauksaimniecības sākumu. Neolīts beidzās ar plašu metāla darbarīku ieviešanos vara, bronzas un dzelzs laikmetos, atkarībā no reģiona.

# data[].attributes.body
ir laika posms cilvēces vēsturē, kas ir starp aizvēsturi un viduslaiku sākumu Eiropā.

Seno laiku vēsturē izšķir:

Seno Austrumu vēsturi;

Eiropas (Senās Grieķijas un Senās Romas) vēsturi.

# data[].attributes.headline
Antīkais laikmets( sākot ar 1.gt.p.m.ē. )

# data[].attributes.subject
Antīkais laikmets( sākot ar 1.gt.p.m.ē. )

# data[].attributes.body
Notikumi Antīkajā laikmetā:
Trojas karš - 13.-12.gs.p.m.ē.
grieķu/prūsiešu karš - 449.g.p.m.ē.
Maķedonijas Alekandra karagājieni
Pūniešu karš
Pax Romanum

# data[].attributes.headline
Seno laiku un Antīka laikmeta jēdzieni un personas

# data[].attributes.subject
Seno laiku un Antīka laikmeta jēdzieni un personas

# data[].attributes.body
Jēdzieni:
Zikurāts – kulta celtne senajā Mezopotāmijā.
Hammurapi likumi - babiloniešu likumu kodekss.
Polisa - grieķu pilsētvalsts: pilsēta kopā ar apkārtējiem ciemiem un laukiem.
demokrātija - valsts pārvaldes forma, kurā varu īsteno tauta.
oligarhija -  sabiedrības pārvaldes forma, kur vara pieder nelielai iedzīvotāju grupai, kas valsti pārvalda savās, nevis sabiedrības interesēs.
aristrokātija - valsts pārvaldes forma, kur valsts vara koncentrējas šaura valsts iedzīvotāju loka — aristokrātu — rokās.
tirāns - visa vara pieder vienai personai, izmantojot fizisko spēku.
filosofija - zinātne par dabas, sabiedrības un domāšanas vispārējiem likumiem.
senāts - Senās Romas padome.
maģistrāts - celtne, telpa, kurā darbojas pilsētas valde, pārvalde.
cēzars - lietots kā Romas imperatora līdzvaldnieka (mantinieka) tituls, no kā vēlāk tika atvasināti tituli ķeizars un cars.
republika - valsts pārvaldes forma, kur valdīšanas orgāni tiek ievēlēti un valsts nav monarhija.
diktators - vienpersoniska vai viengrupīga pilnīgā vara pāri valstij.
akvedukts - apūdeņošanas sistēma.
Hieroglifi - senās Ēģiptes rakstības sistēmas simbols
principāts - kad republika pamazām pārveidojās par impēriju, ārēji saglabājoties republikāniskiem institūtiem, bet imperators, kas faktiski jau bija kļuvis par patvaldnieku, formāli tika atzīts tikai par pirmo no senatoriem.

Personas:
Homērs Perikls - Senās Grieķijas dzejnieks.
Makedonijas Aleksandrs - Senās Maķedonijas valdnieks un karavadonis.
Pitagors Aristotelis - Astronoms un matemātikis.
Cēzars - Militārais un politiskais līderis.
Oktaviāns Augusts - pirmais Senās Romas imperators.
Nerons - Piektais Romas imperators.
Diokletiāns - Romas imperators.
Konstantīns - Romas imperators.

# data[].attributes.body
Viduslaiki ir Eiropas vēstures periods starp senajiem laikiem un jaunajiem laikiem. Rietumeiropā tos ievadīja Romas impērijas sabrukums un barbaru valstu izveidošanās 5. gadsimtā, bet noslēdza Renesanse 15. gadsimtā. Ziemeļeiropā un Austrumeiropā viduslaiku perioda sākums saistāms ar vikingu laikiem un kristietības ieviešanu.

Viduslaikus pieņemts dalīt parasti trijos periodos:

Agrīnie viduslaiki (400. g.-700. g.),

Vidējie viduslaiki (700. g.-1200. g.),

Vēlīnie viduslaiki (1200. g.-1500. g.).

# data[].attributes.body
Feods - zemes gabals.
Feodālisms - sabiedriska iekārta viduslaiku Rietumeiropā, kas balstījās uz feodālām politiskām, ekonomiskām un militārām attiecībām starp šīs sabiedrības locekļiem.
Dogma - uzspiesta ideoloģija.
Rāte - Pilsētas dome.
Ģenerālštati - centrālā sapulce Francijas karalistē
Centralizēta valsts - valsts, kurā kontroles sistēma, kas balstās uz pakļautības pašvaldību centrālajā singls principu, kontrolē visu sistēmu un koordinēt to.
Monarhija - valsts pārvaldes forma, kad augstākā vara pār valsti viena valdnieka (monarha) rokās.
Parlaments - pilnīgi vai daļēji ievēlējama augstākā valsts pārstāvniecības institūcija ar, parasti konstitūcijā noteiktām, piemēram, likumdošanas varas, funkcijām.
klosteri - mūku vai mūķeņu kopienas ēkas komplekss, kuriem ir vienoti statūti.
Ķeceris - Cilvēks, kura uzskati, attieksme, rīcība ir pretrunā ar valdošās reliģijas dogmām un organizatoriskajām formām.
Islāms - Viena no izplatītākajām pasaules reliģijām, kuras piekritējus sauc par musulmaņiem.
Senjors-  zemes kungs. Valdījuma augstākais kungs.
Vasalis - feodālis, kas no lielāka feodāļa (senjora) par karadienestu un citiem pienākumiem saņēma valdījumā zemi un citus materiālus labumus.

# data[].attributes.body
Kārlis Lielais - franku karalis, Karolingu dinastijas pārstāvis.
Justiāns - bija viens no varenākajiem Bizantijas imperatoriem. Tiek uzskatīts par svēto pareizticīgo baznīcā. Pēdējais Bizantijas imperators kuram dzimtā valoda bija latīņu.
Džons Bezzemis - Anglijas karalis no 1199. līdz 1216. gadam.
Mindaugs - agrīnās Lietuvas valdnieks gan kā dižkunigaitis. Mindauga vadībā notika seno lietuviešu zemju apvienošanās, tādēļ uzskatāms par Lietuvas valsts izveidotāju.
Žanna d'Arka - katoļu svētā, kā arī Francijas nacionālā varone
Viljams Iekarotājs - Normandijas hercogs Viljams II (1035.-1087.), Anglijas karalis Viljams I (1066.-1087.)
Frīdrihs Barbarosa - Hoenštaufenu dinastijas Svētās Romas impērijas imperators no 1155. gada līdz savai nāvei.

# data[].attributes.body
Lielā tautu staigāšana - 4. gadsimtā sākusies Lielā tautu staigāšana un Rietumeiropas impērijas sabrukums pilnībā izmainīja Eiropas turpmāko attīstību. Tās vēsturisko virzību ietekmēja  ģermāņu tautas, kuras romieši sauca par barbariem, kā arī slāvi un stepju klejotāji no austrumiem.

Lielās tautu staigāšanas iemesli:

1. Barbaru cilšu sabiedrību attīstība, nostiprinoties cilšu valdnieku varai, karagājieni kļuva par nozīmīgu dzīves sastāvdaļu.

2. Attīstoties zemkopībai un lopkopībai, pieauga iedzīvotāju skaits, kas radīja nepieciešamību pēc plašākām teritorijām.

3. Kopš 2. gs. klimats kļuva vēsāks, 5. gs. tas sasniedza maksimumu. Zemes vai nu izžuva vai pārpurvojās, rezultātā klejotāji – lopkopji, kā arī zemnieki bija spiesti meklēt jaunas teritorijas.

Veidojās 3 lieli teritoriālie kompleksi:

musulmaniskās arābu zemes;

Bizantijas impērija;

Rietumeiropas barbaru karalistes.

# data[].attributes.body
Vikingi bija skandināvu un Baltijas jūras baseina izcelsmes pirāti viduslaikos, laika posmā, kas aptver 9. - 11.gs.
Vikingi dzīvoja visā Skandināvijā (Zviedrijā, Norvēģijā, Dānijā), Islandē, Grenlandē, īsu brīdi  Ziemeļamerikā, kā arī Baltijas jūras piekrastē (Latvijā, Igaunijā). Pasaules vēsturē vikingus pazīst kā nežēlīgus laupītājus un sirotājus, taču vikingi bija arī lietpratīgi kuģu būvētāji, bezbailīgi karotāji, gudri tirgotāji un čakli zemkopji.

# data[].attributes.body
Vidējos viduslaikos ,beidzot sākās valstu uzplaukums. Sākās krusta kari, kurš sākās ar to , ka Aleksijs I Komnens lūdza Urbānam II Rietumu bruniņieku atbalstu. Kristieši atbrīvoja Svēto zemi no musulmaņiem.
1096.gadā uzsākās Pirmais Krusta karš, kas bija par labu krustnešiem, kuri ieņēma Svēto zemi un izveidoja Krustnešu valstis. Verdzība nebija pilnīgi pazudusi, un tā vēl bija manāma dažās teritorijās.
Māksla sastāvēja no mūzikas, aritmētikas, loģikas, gramatikas un retorikas. Arhitektūras jomā sāka uzplaukt sakrālā arhitektūra. Sāka celt katedrāles, kā arī 12.gs. sāka parādīties gotikas arhitektūra. Alberts Lielais teica, ka tieši arhitektūra no visām mākslām atrodas vistuvāk patiesībai, jo ir orientēta uz augstāko realitāti. Alberts Lielais bija vācu filozofs, teologs un dominikāņu mūks. Sabiedrību dalīja trīs kārtās, bet vergi neietilpa nevienā.

# data[].attributes.body
Francijas karaļa Filipa IV Skaistā meita tika izprecināta Anglijas karalim Edvardam II, un tā dēls Edvards III līdz ar to bija Filipa IV Skaistā mazdēls. Vēlāk tas pretendēja arī uz Francijas troni, kas arī bija Simtgadu kara izcelšanās iemesls.
Izmantodams to, ka Francijā izbeidzās Kāpetingu dinastija, un to, ka pa mātes līniju ir Francijas karaļa Filipa IV Skaistā mazdēls, izvirzīja pretenzijas uz Francijas troni, kas aizsāka Simtgadu karu, jo 1337.gadā pieteica Francijai karu.

# data[].attributes.body
bija pandēmija Eirāzijā un Ziemeļāfrikā 14. gadsimta vidū. Tiek lēsts, ka tajā mira vismaz 75 miljoni cilvēku. Par tās visticamāko izraisītāju tiek uzskatīts buboņu mēris. Līdz pat 18. gadsimtam Eiropā turpinājās dažāda apmēra mēra uzliesmojumi, kurus, visticamākais, izraisīja tā pati slimība, tomēr šis jautājums ir strīdīgs. Reizēm apzīmējums "melnā nāve" tiek attiecināts arī uz vēlākajiem mēra uzliesmojumiem vai mēri kā tādu.

# data[].attributes.body
ir Eiropas vēstures periods starp vēlīnajiem viduslaikiem un Jaunākajiem laikiem. Rietumeiropā to ievadīja Eiropas aizjūru ekspansija un renesanse 15. gadsimtā, Latvijā — Livonijas konfederācijas sabrukums 16. gadsimtā. Agrīnie Jaunie laiki beidzās ar apgaismības laikmeta iestāšanos 18. gadsimta beigās, Latvijā — ar dzimtbūšanas atcelšanu, kas ievadīja Jaunākos (modernos) laikus.

# data[].attributes.body
Lielie ģeogrāfiskie atklājumi - Lielie ģeogrāfiskie atklājumi ir atklājumi, kurus veica Eiropas jūrasbraucēji laika posmā no 15. gs. sākuma līdz apmēram 16. gs. sākumam, meklējot jaunus tirdzniecības ceļus, kolonijas, preces, resursus un tirdzniecības partnerus.
renesance - laika posms atsevišķu Eiropas valstu kultūras un ideoloģijas attīstībā, ko raksturo spožs zinātnes, mākslas un literatūras uzplaukums (Itālijā no 14. līdz 16. gs., citās valstīs no 15. gs. beigām līdz 16. gs.vidum).
humānisms - Par humānismu dēvē arī uzskatu sistēmu Eiropā, kas radās Renesanses beigu periodā.
reformācija - Reformācija bija 16. gs. notikusī kustība, kuras mērķis bija reformēt katoļu baznīcu Eiropā un kuras rezultātā notika baznīcas šķelšanās un izveidojās vairākas konfesijas.
protestantisms - 16. gadsimta reformācijā radušās kristīgās baznīcas konfesijas.
indulgence - grēku atlaišana
kalvinisms - kristīgā mācība Žana Kalvina interpretējumā, viena no protestantisma mācībām.
Anglikānisms - apzīmē anglikāņu ticības, tradīcijas un reliģiskās dzīves kopumu.
pretreformācija - katoļu baznīcas politika, lai apturētu reformācijas izplatību pirms katoļu baznīcas iekšējās reformas.
Konstitucionālā monarhija - valsts finansiālais veids kur ir vairāk eksports nekā imports.
Konstitūcija -  valsts pamatlikums (Latvijā - satversme)
Franču revolūcija - republika, brīvība, vienlīdzība, cilvēku tiesību deklarācija, pilsonis.
Apgaismība - Eiropas vēsturē laiku no 17. gs. beigām līdz Lielajai franču revolūcijai (1789.-1794.) sauc par apgaismības laikmetu. Apgaismība bija garīga kustība, kas par visu lietu mēru uzskatīja cilvēka prātu.

# data[].attributes.body
Leonardo da Vinči - (1452.gada 15. aprīlis -  1519. gada 2. maijs) bija humānists, mākslinieks, filozofs, zinātnieks, dabaszinātnieks un izgudrotājs Itāļu renesansē.
Mārtiņš Luters - (1483. gada 10. novembris - 1546. gada 18. februāris) bija viens no ietekmīgākajiem 16.gs reformātoriem.
Pēteris I - Bija Krievijas cars no 1682.gada, kā arī pats pirmais Krievijas cars sākot no  1721.gada 20. janvāra.
Napoleons Bonaparts - Bija francijas militārijas vadītājs, kurš 19.gs uzvarēja lielāko daļu Eiropas. Viņa valdība veidoja Francijas sabiedrību, ekonomiku, kultūru un tehnoloģijas.
Monarhs Luis 14. jeb saules karalis - Francijas un Navarras karalis, kurš valdīja no 1643. gada 14. maija līdz pat savai nāves dienai, tikai par dažām dienām nesasniedzot 77 gadu vecumu.
Ādolfs Hitlers - bija NSDAP līderis, no 1933. līdz 1945. gadam Vācijas kanclers, valdības galva, valsts galva un diktators.

Vadīja Vāciju laikā, kad tā atguvās no sakāves Pirmajā pasaules karā un Lielās ekonomiskās krīzes, īsā laikā atjaunoja ekonomiku un karaspēku, tādējādi ļaujot Vācijai kļūt par vienu no varenākajām un kareivīgākajām Eiropas valstīm.
Josefs Staļins - padomju politiķis, PSKP ģenerālsekretārs un diktators.
Vladimirs Ļeņiņs - boļševiku partijas līderis, Krievijas revolucionārs, ļeņinisma ideoloģijas dibinātājs un pats pirmais PSRS vadītājs.

# data[].attributes.body
Apgaismotāji uzskatīja, ka:

1. visi cilvēki ir vienlīdzīgi kopš dzimšanas un kārtu atšķirības un ar tām saistītās priekšrocības ir nedabiskas;

2. visiem cilvēkiem ir vienāda daba neatkarīgi no to rases, tautības, valodas vai reliģijas;

3. visiem ir vienādas tiesības prasīt, lai pret viņiem izturētos vienādi;

4. tiesības būt saprastiem, tiesības uz izglītību, līdzdalību visos valsts amatos un profesijās;

5. visiem cilvēkiem ir tiesības tikt tiesātiem pēc vieniem likumiem;

6. visi cilvēki ir brīvi;

7. jebkuram cilvēkam ir tiesības brīvi izteikt savu viedokli;

8. visiem cilvēkiem ir vienādas tiesības uz likumīgi iegūtu īpašumu.

# data[].attributes.body
Industriālā revolūcija jeb rūpniecības apvērsums – laika posmā no 18. gs. vidus līdz 19. gs. vidum notikušās ekonomiskās, sociālās, politiskās un tehniskās pārmaiņas, kas saistās ar pāreju no manufaktūras uz mašinizētu ražošanu, rūpnieciskās ražošanas attīstību, agrāras ekonomikas pārveidi industriālā.

# data[].attributes.body
Pirmais Pasaules karš sākās 1914.g. un ilga līdz 1918.g.
1) 1919.gadā Parīzē tika sasaukta Parīzes miera konference, kuras ietvaros bija sastādīts Verseļas līgums, kura izveidošanas rezultātā tika dibināta Tautu savienība.
2)1905.gadā notika revolūcija, kuras rezultātā Krievija pieņem Konstitūciju un izveido parlamentu, kura mērķis bija ierobežot cara varu.
3)1917.gada oktobrī notika oktobra sociālistiskā revolūcija, kurā tika izlemts, ka vara pāries deputātu padomju rokās ar V.I.Ļeņinu priekšgalā, tas arī sekmēja Padomju varas jeb PSRS izveidi. Sākās gan ekonomiskā krīze, gan uzbrukumi un okupācija.( V.I.Ļeņins bijaKrievijas revolucionārs, boļševiku partijas līderis, pirmais PSRS vadītājs un ļeņinisma ideoloģijas dibinātājs, kurš tiek uzskatīts par vienu no 20. gadsimta ietekmīgākajiem politiķiem.)
4)1940.gada septembrī-novembrī norisinājās ,,gaisa kauja pār Angliju'', kurā Vācu aviācija 76 naktis bombardēja Londonu.

# data[].attributes.body
Pirmā pasaules kara sekas

1. Karš likvidēja Vīnes kongresa iedibinātās starpvalstu attiecības un robežas Eiropā.

2. Sabruka četras impērijas: Vācijas impērija, Austroungārijas impērija, Osmaņu impērija un Krievijas impērija.

3. Nespēja cīnīties ar kara sekām noveda pie plašas autoritārisma izplatības Eiropā - fašismam Itālijā, nacismam Vācijā.

4. Centrālajā Eiropā izveidojās jaunas valstis – Čehoslovākija, Dienvidslāvija, Austrija, Ungārija, Latvija, Lietuva, Igaunija u.c. Tika atjaunota Polija.

# data[].attributes.body
Otrais Pasaules karš sākās 1939.gadā līdz 1945.gadam:
1)1941.gadā Vācija uzbruka PSRS, kur uzsākās lielākā tanku kauja ,Kurskas kauja (1943.gada julijs - augusts);
2)1944.gada 6.junijā tika atklāta otrā fronte;
3)1945.gada 8.maijā notika Vācijas kapitulācija;
4)1945.gada 6.-9.augustam ASV nometa autobumbas uz divām Japānas pilsētām-Hirosomu un Nagasaki;
5)1943.-1945.gadam notika veselas trīs Starptautiskās konferences;
6) 1945.-1991.gadam sākās aukstais karš starp ASV un PSRS, kas sekmēja ANO dibināšanu, kas nodoršina, ka starptautisko mieru un drošību.

# data[].attributes.body
pēc 1945. gada izveidojās divas varenas lielvaras, kuras kontrolēja pārējās valstis — ASV un PSRS. Tās valstis, kuras sadarbojās ar ASV, pieņemts dēvēt par Rietumu bloka valstīm, bet PSRS kontrolētās teritorijas par Austrumu bloka valstīm. Par Aukstā kara sākumu tiek uzskatīts 1946. gada 5. marts, kad bijušais Lielbritānijas premjerministrs Vinstons Čērčils, uzstājoties ar runu Fultonā (ASV), paziņoja, ka Eiropā nolaists "dzelzs priekškars” starp PSRS un pārējo Eiropu.

# data[].attributes.body
Jaunākie laiki ietver sevī daudz izmaiņas, bet būtiskākās ir Eiropas Savienība (ES), kurā ir 28 Eiropas valstis, kura arī ir šo valstu ekonomiskā un politiskā apvienība. Par ES rašanos gadu uzskata 1957.gadu, kad tika noslēgts Romas līgums, bet formāli ES tika nodibināta 1993.gadā, stājoties spēkā Mārstrihtas līgumam.
Latvija iestājās Eiropas Savienībā 2004.gadā. Latvija tiek arī iekļauta NATO, kas ir militāra savienība, kas apvieno visas 28 valstis. Mūsdienās no šī saraksta izstājās Lielbritānija.

# data[].attributes.body
sākotnēji dēvēta par Uhaņas koronavīrusa epidēmiju, sākās Ķīnas pilsētā Uhaņā 2019. gada decembrī, kad tās iedzīvotāji sāka slimot ar atipisku pneimoniju, kas nepakļāvās parastajai ārstēšanai.

2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ģenerāldirektors Tedross Adhanoms Gebreiesuss paziņoja, ka SARS-CoV-2 infekcijas uzliesmojums ir sasniedzis globālas pandēmijas līmeni.