# data[].attributes.body
Telling: At fortælle det direkte.

Showing: Når man viser noget uden at sige det lige ud

# data[].attributes.headline
hvad er et anslag? hvilket analysepunkt hører det under?et anslag er en præsentation i en historie eller film, det giver en smagsprøve på hvordan historien kommer til at foregå. den præsentærer hovedpersonerne, tid og sted.

# data[].attributes.subject
hvad er et anslag? hvilket analysepunkt hører det under?et anslag er en præsentation i en historie eller film, det giver en smagsprøve på hvordan historien kommer til at foregå. den præsentærer hovedpersonerne, tid og sted.

# data[].attributes.headline
hvad er forskellen på det fysiske og det psykiske miljø?

# data[].attributes.subject
hvad er forskellen på det fysiske og det psykiske miljø?

# data[].attributes.body
IDK

# data[].attributes.body
en der fortæller noget fra sidst eget liv. f.eks en historie fra sit eget liv

# data[].attributes.body
En fiktion er når noget er opdigtet.
Man kan få en ide, og så skrive den ned. Den behøver ikke nødvendigvis at være realistisk, man kan godt skrive den som man vil, siden forfatteren selv kan bestemme om hvad de vil skrive om, om det så er et andet univers, ligesom harry potter. Fiktion bruges mest i forhold til skønlitteratur.

Bonus:
Der er også noget som hedder fanfiction, som kan læses på feks. wattpad, som er en kendt læsehjemmeside. Det er en platform hvor man kan skrive sine helt egne historier og kan publik gøre sine historier. Man kan også læse andres historier ;))

# data[].attributes.body
Det kaldes en upålidelig eller en utroværdig fortæller. Det kan fx være, hvis fortælleren bevidst skjuler oplysninger eller fortæller løgne, hvis fortælleren gør grin med de andre hovedpersoner eller er ironisk eller sarkastisk.
#direktefragoogle

# data[].attributes.body
det er vel når man ser tingene udefra

# data[].attributes.body
- man begynder midt inde i en historie.

# data[].attributes.body
Det er når man skal tolke historien.

# data[].attributes.body
anvender han og hun
3. person-fortælleren er ikke direkte med i historien

# data[].attributes.body
det er ting man får at vide om novellen fx. hvor mange personer der er med og når man får at vide hvordan landskabet er

# data[].attributes.body
- Konfliktoptrapning
- Klimaks
- Udtoning

# data[].attributes.headline
Hvorfor kigger man på konflikten i en fiktiv tekst?

# data[].attributes.subject
Hvorfor kigger man på konflikten i en fiktiv tekst?

# data[].attributes.body
fordi det er der spænding er

# data[].attributes.body
Et flashback er et minde man får af noget der er sket for lang tid siden

# data[].attributes.body
forudgreb er når man i en tekst giver et "hint" om hvad der kommer til at ske. fx. cyklerne var gamle og rustne, vi kunne vælte hvornår det skulle være.

# data[].attributes.body
Det er en utroværdig fortæller

# data[].attributes.body
Hvad en person tænker og hvad en persons reaktion er

# data[].attributes.body
- Kort handlingsforløb
- Få personer
- Ofte åben slutning
- Tydelig konflikt, der udvikler sig
- Ofte direkte tale med overvægt af   fokus på sansebeskrivelser
- Mange tomme pladser
- Du er som læser på overarbejde, da du skal være opmærksom.