# data[].attributes.body
https://fysikkemi.alinea.dk/course/AuSs-din-egen-energibalance?portalclick=coursessection

# data[].attributes.attachment_link.description
At spise mad er livsvigtigt for dig. Det giver dig både energi og vigtige byggesten til kroppen.Men det er ikke ligegyldigt, hvad du spiser. Kosten skal være varieret, så du får de næringsstoffer, kroppen har brug for.

# data[].attributes.body
https://fysikkemi.alinea.dk/course/Au4R-elektricitet?portalclick=coursessection

# data[].attributes.attachment_link.description
Tænk på, hvor mange gange om dagen du tænder lyset, dit TV eller bruger din smartphone. Måske er det sådan, at vi slet ikke tænker over, hvor let vi får elektricitet, før den forsvinder? Skal man skifte en ledning på en lampe eller en fordelerdåse med ledning og stik, er det rigtig godt at vide noget om elektricitet og elektriske kredsløb.

# data[].attributes.body
https://fysikkemi.alinea.dk/course/Au41-magnetisme?portalclick=coursessection

# data[].attributes.attachment_link.description
Magneter findes blandt andet i legetøj, i holdere til papirclips og skjult i mange af hverdagens elektriske apparater. Selve planeten Jorden er også en magnet, og magnetfeltet om Jorden gør, at man kan finde vej med et kompas.Der er også en sammenhæng mellem elektrisk strøm og magnetisme. Det o…

# data[].attributes.body
https://fysikkemi.alinea.dk/course/Au4z-energi-overalt?portalclick=coursessection

# data[].attributes.attachment_link.description
I Danmark er der et mål om, at vi ikke skal bruge kul, olie eller naturgas til opvarmning, transport og produktion af elektricitet i 2050.Efter 2050 skal det meste af vores energi derfor komme fra vedvarende energikilder som sol og vind.

# data[].attributes.body
https://fysikkemi.alinea.dk/course/AuSc-vedvarende-energi?portalclick=coursessection

# data[].attributes.attachment_link.description
Vindmøller kan producere el-energi, når det blæser.Kraftværker kan producere el-energi og varme ved at bruge halm eller træ som brændsel i stedet for kul, olie og naturgas. Vind, halm og træ er eksempler på vedvarende energikilder.

# data[].attributes.body
https://fysikkemi.alinea.dk/course/AuSh-energiforsyning-i-danmark?portalclick=coursessection

# data[].attributes.attachment_link.description
Vores land er helt afhængigt af store kraftværker, der både producerer strøm til stikkontakterne og varme til radiatorerne. Nu skal du lære, hvordan kraftværkerne fungerer, og hvordan strømmen og varmen bliver sendt ud i de danske hjem.

# data[].attributes.body
https://fysikkemi.alinea.dk/course/AuS5-atomkraft?portalclick=coursessection

# data[].attributes.attachment_link.description
I Danmark bliver der ikke produceret energi med atomkraft.Det var ellers planen for næsten 50 år siden, men til sidst endte politikerne i Folketinget med at stemme nej til atomkraft. Nu skal du lære mere om hvorfor, og du skal vide mere om de atomkraftværker, der er i flere lande tæt på Danmark.

# data[].attributes.body
https://biologi.alinea.dk/course/1y7z-regnskovens-hemmeligheder/page/r6fh-energistroemme?portalclick=pageslibrary

# data[].attributes.attachment_link.description
“Først troede jeg, at jeg kæmpede for at bevare gummitræerne. Så troede jeg, at jeg kæmpede for at bevare regnskoven. Nu går det op for mig, at jeg kæmper for menneskeheden.”- Chico Mendes, miljøforkæmper. Chico blev skudt og dræbt, da han kæmpede for at beskytte dig og mig. Når du er færdig me…

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/nyheder/viden/klima/vindenergi-paa-lager-dansk-teknologi-gemmer-overskudsstroem-i-groent-braendstof

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Danmark er vindmøllernes land. I 2017 leverede vinden energi til hele 43,4 procent af landets elforbrug. Nok til en verdensrekord.

Men det betyder ikke, at vinden nu løjer af. Frem mod 2050, hvor Danmark skal være uafhængig af fossile brændsler, vokser andelen af vindenergi i elnettet.

Deadline sætter fokus på klimaet

Klimaet er - ifølge danskerne - et af de mest afgørende politiske temaer, når der inden for kort tid fløjtes til valgkamp i Danmark.

Derfor sætter Deadline på DR2 denne uge (uge 11) fokus på klimaet. Blandt andet med en række reportager fra steder, hvor der arbejdes på at nedbringe Danmarks CO2-udledning.

Du kan se mere mandag til søndag fra kl. 22.30 på DR2 eller på DRTV, hvor du også kan finde tirsdagens udgave af programmet og se mere fra Haldor Topsøe.

Der er "bare" en stor udfordring: Vindenergi er der kun, når det blæser. Til gengæld er der nogle gange så meget af den, at vi i Danmark producerer store mængder overskydende energi, som bl.a. eksporteres til vores nabolande. Og fremadrettet får vi altså kun flere perioder med overskydende energi.

Derfor er der brug for, at vi kan lagre energien, så vi kan bruge den igen på et senere tidspunkt.

Der findes flere måder at gøre det på. Batterier løber ofte med omtalen, men hos den gamle, danske ingeniørvirksomhed, Haldor Topsøe, arbejdes der i en helt anden retning. Nemlig med lagring af energi i kemikalier som brint, metan, methanol og ammoniak, der kan bruges som brændstof.

Opgradering af biogas sparer store mængder CO2

Teknologien hedder elektrolyse. Det foregår ved, at overskudsstrøm fra fx vindmøller eller solceller bruges til at spalte vanddamp (H2O) til ilt og brint i en såkaldt elektrolysator.

Der er omkring 30-40 procent CO2 i biogas. Så ved at opgradere biogassen til naturgas, kan vi spare store mængder CO2.

Martin Skov Skjøth-Rasmussen, vice president, Haldor Topsøe.

Brinten kan så bruges til for eksempel at lave ammoniak (NH3) eller til at opgradere biogas til naturgas (metan, CH4) ved at lade CO2'en fra biogassen reagere med brinten.

På den måde lagres den elektriske energi i kemisk energi, som så kan bruges til brændstof i tung transport som for eksempel lastbiler og skibe.

I Danmark er det især potentialet for at opgradere biogas til naturgas, der er stort, forklarer Martin Skov Skjøth-Rasmussen, der er vice president i Haldor Topsøe.

Vi har nemlig både et eksisterende naturgasnet og et stort potentiale for biogas, som især kommer fra vores omfattende landbrugsproduktion.

- Der er omkring 30-40 procent CO2 i biogas. Så ved at opgradere biogassen til naturgas, kan vi spare store mængder CO2 og oveni købet udnytte CO2'en som energi. På sigt kan de biogasressourcer, vi har i Danmark næsten erstatte den naturgas, der kommer fra Nordsøen, siger han.

Og naturgassen fra Nordsøen skal vi altså senest vinke farvel til i 2050, hvor den politiske målsætning om nul procent energi fra olie, gas og kul skal være indfriet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vindenergi på lager: Dansk teknologi 'gemmer' overskudsstrøm i grønt brændstof

# data[].attributes.attachment_link.description
Danmark er vindmøllernes land. I 2017 leverede vinden energi til hele 43,4 procent af landets elforbrug. Nok til en verdensrekord. Men det betyder ikke, at vinden nu løjer af. Frem mod 2050, hvor Danmark skal være uafhængig af fossile brændsler, vokser andelen af vindenergi i elnettet.

# data[].attributes.body
https://www.fremtidensenergi.dk/energilagring/

# data[].attributes.attachment_link.description
Stort set al den energi, der får det moderne samfund til at fungere, kommer som enten elektricitet eller som kulstof.

# data[].attributes.headline
hvordan formindsker vi resurseforbruget til overførsel af energi og hvor er det bedst at placere energi?

# data[].attributes.subject
hvordan formindsker vi resurseforbruget til overførsel af energi og hvor er det bedst at placere energi?

# data[].attributes.headline
Hvordan kan man lave mere bæredygtig energi?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan man lave mere bæredygtig energi?

# data[].attributes.headline
Hvor kan man placere et kernekraftværk i Danmark

# data[].attributes.subject
Hvor kan man placere et kernekraftværk i Danmark

# data[].attributes.headline
hvilke energiformer giver problemer i samfundet?

# data[].attributes.subject
hvilke energiformer giver problemer i samfundet?

# data[].attributes.headline
Hvordan kan man spare på energiforbruget, personligt, lokalt, globalt?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan man spare på energiforbruget, personligt, lokalt, globalt?

# data[].attributes.headline
Hvordan skaber vi nok vedvarende energi til at gå fuldstændigt væk fra lagerenergi?

# data[].attributes.subject
Hvordan skaber vi nok vedvarende energi til at gå fuldstændigt væk fra lagerenergi?

# data[].attributes.headline
bedst placering af overførelse af energi så længen bliver udnyttet

# data[].attributes.subject
bedst placering af overførelse af energi så længen bliver udnyttet

# data[].attributes.headline
Hvordan kan vi i Danmark leve udelukkende af vedvarende energi?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan vi i Danmark leve udelukkende af vedvarende energi?

# data[].attributes.headline
Hvor er det bedst at opstille vindmøller i Danmark?

# data[].attributes.subject
Hvor er det bedst at opstille vindmøller i Danmark?

# data[].attributes.headline
Hvor bæredygtig er Danmarks energiforsyning sammenlignet med andre lande?

# data[].attributes.subject
Hvor bæredygtig er Danmarks energiforsyning sammenlignet med andre lande?

# data[].attributes.headline
Hvor meget CO2 er udledt for at få nogle af de varer, som er i ens bolig med hjem?

# data[].attributes.subject
Hvor meget CO2 er udledt for at få nogle af de varer, som er i ens bolig med hjem?

# data[].attributes.headline
Hvorfor er det problematisk med meget CO2 i atmosfæren?

# data[].attributes.subject
Hvorfor er det problematisk med meget CO2 i atmosfæren?

# data[].attributes.headline
Hvor får vi mest ud af de vedvarende energikilder?

# data[].attributes.subject
Hvor får vi mest ud af de vedvarende energikilder?

# data[].attributes.body
Hvor får vi størst udbytte af solceller, vindmøller og termisk/ energi fra jorden.

# data[].attributes.headline
hvordan overfører man energi og hvilke materialer bliver der brugt? (forsøg)

# data[].attributes.subject
hvordan overfører man energi og hvilke materialer bliver der brugt? (forsøg)

# data[].attributes.headline
hvilke slags materialer er bedst at bruge og hvordan reducerer man materiale forbruget bedst, til at overføre energi.

# data[].attributes.subject
hvilke slags materialer er bedst at bruge og hvordan reducerer man materiale forbruget bedst, til at overføre energi.

# data[].attributes.body
https://www.hitachienergy.com/offering/solutions/grid-edge-solutions?utm_source=google&utm_medium=adwords&utm_content=GESUtilities&utm_campaign=2021.00_PGGA-M_Global_Catch_All_Tactics_%E2%80%93_RENEWABLES&gclid=Cj0KCQiAubmPBhCyARIsAJWNpiOIuDvfhyT2X07B73tBY7G13Fx4lgD9TFrw2opy67q8Qgf0WlmQRisaAkbgEALw_wcB

# data[].attributes.attachment_link.description
Whether it’s achieving energy autonomy, unlocking new economic opportunities or effectively managing renewables and DER, we’re your source for energy innovation and transition.

# data[].attributes.headline
Kan vi leve udelukkende af kerneernergi?

# data[].attributes.subject
Kan vi leve udelukkende af kerneernergi?

# data[].attributes.attachment_link.title
How does an Electric Motor work?  (DC Motor)

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=EoTVtB-cSps

# data[].attributes.attachment_link.title
The Future Of Energy Storage Beyond Lithium Ion

# data[].attributes.headline
Kan vindmøller på havet ødelægge livet i havet?

# data[].attributes.subject
Kan vindmøller på havet ødelægge livet i havet?

# data[].attributes.headline
Hvor er der bedst at producere hvilke former

# data[].attributes.subject
Hvor er der bedst at producere hvilke former

# data[].attributes.headline
Hvordan gør vi energiforbruget mere bæredygtigt?

# data[].attributes.subject
Hvordan gør vi energiforbruget mere bæredygtigt?

# data[].attributes.headline
Hvordan bliver vi fremtidens energiforsyning?

# data[].attributes.subject
Hvordan bliver vi fremtidens energiforsyning?

# data[].attributes.attachment_link.description
Nogle mennesker bliver bange i tordenvejr, og det kan der være god grund til. Det kan nemlig være livsfarligt, hvis lynet slår ned i et menneske. I dette forløb kan du lære, hvordan torden og lyn opstår, og hvordan du kan beskytte dig selv mod at blive ramt af lynet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
7.1 Introduction

Distributed generation (DG) is getting more attention in recent years. This is mainly due to the various advantages of DGs, such as an electrical energy loss reduction in the distribution system, reduction of voltage fluctuations, increasing reliability, power quality improvement, energy cost reduction, and ultimately increasing customer satisfaction. Despite all the benefits associated with DG in power systems, interconnecting these new technologies to the national energy systems leads to some crucial problems such as changing the protection setting, power system stability, and islanding phenomena.

DGs may include different forms of electrical energy generation; renewable resources, mainly wind and solar power plants, or nonrenewable resources (conventional methods). Employing most of the renewable energy resources, such as wind farms and photovoltaic (PV) systems as DGs leads to the main challenges: changeability and uncontrollability of output power. Indeed, these main features lead to additional fears in DGs application in a power system. Using an energy storage system (ESS) is proposed and is one of the most appropriate solutions in this area. This new category enables engineers to manage the power system optimally.

Generally, the ESS operation is categorized as follows:

*

The charging period: This process is applicable using the network electrical energy, during the off-peak intervals when the electrical energy is available at lower prices,

*

The discharging period: In times of peak the stored energy in an ESS is used. It should be mentioned that in this period the network electrical energy has a higher price and use of DGs is more economical. Accordingly, application of an ESS system is mainly explainable for reducing or even eliminating the uncertainties of renewable DG.

It should be mentioned that the most commonly used methods in ESSs are based on the DC type, so using these systems is widely more intertwined with power electronic devices to connect with the national power grids.

Generally, a variety of ESSs can be provided in terms of technology, location, capacity, demand, and costs of investment.

In this chapter, different operational status related to DGs prescience in power system consisting of interconnected or isolated mode is presented. Modeling storage system devices considering practical small- and large-scale ESSs based on different applications is described. Furthermore, the governing relations with each technology are explained in detail. Finally, some important points related to the economics of ESS operation will be discussed.

7.1.1 Major Interconnection Issues

Generally, DG-based power systems can operate in independent or stand-alone and grid-connected modes. In fact, in the first mode, the capacity of a DG unit is selected only based on the load requirements. But, in the latter case, this constraint is not determinant. Although the grid-connected operation mode usually is preferred due to the bilateral energy exchanges, the islanding condition is a main concern that should be considered.

Islanding means that one or several power plants (i.e., DGs), isolated from the national power grid, supply a part of the electrical network independently and following some faults in the main network. Operating in islanding condition is undesirable, as this mode may cause unwanted problems such as creating hazards for maintenance and repair staff, and equipment damage due to the instability in voltage and frequency.

Certain issues that arise due to the interconnection are discussed below.

7.1.2 Technical Concerns

*

Stability: Interconnection of the DG to the grid affects the rotor angle, voltage, and frequency stability of the grid. Based on the type and size of the generators, DG either improves or worsens the stability of the system.

*

Power quality: The power quality of the grid has recently become a problem with the increased use of power electronic devices. Most of the distributed generators are interfaced to the grid through power electronic circuits. Use of these power electronic interfaces increases the already existing power quality problem.

*

Voltage fluctuations: Power injected by certain DG technologies, such as wind turbines and PV power plants, is fluctuating. This results in the local voltage fluctuation.

*

There is a limit on the number of DG units that can be connected to the system. This limit depends on the size and type of the system. The supplied reactive power must be equal to the reactive power demand to maintain the voltage level of the system in the allowed region. Connecting more DGs may increase the reactive power supplied, thereby increasing the voltage level of the system considerably.

*

DGs increase the short circuit current during a fault, which creates more challenging protection requirements. Therefore, to use DGs, improved protection devices need to be used, which adds to the cost of the system.

*

Increasing the penetration level of DGs is difficult and it also takes a long time to locate any fault in the system. Moreover, the direction of current flow becomes unpredictable.

*

Existing radial distribution system and control are designed to handle the power flow in just one direction. When DGs are connected, power flows in both directions. Therefore, existing systems need to be upgraded.

7.1.3 Economic Concerns

*

Because of the unpredictable nature of the cost of fuel, it is difficult to properly plan the interconnection of DGs to the grid. This results in financial problems for customers.

*

The network operator has to differentiate between the power from the grid and the power from the DGs.

*

As mentioned earlier, the enhancement of already existing protection devices is necessary, which adds to the cost of the system.

*

Needed improvements in the system increase the total cost of the system.

7.1.4 ESS Capacity and Size

Up to now different ESS technologies have been proposed. Some of them are suitable for medium-scale applications such as pumped storage, compressed air energy storage (CAES), flywheel, and superconducting magnetic energy storage (SMES). Mainly they have the capacity in MW ranges [1].

A general overview of ESS is described in Fig. 7.1 in which the systems are classified based on their applications.

Also, the characteristics related to the most important ESS technologies are indicated in Table 7.1 [2]. Furthermore, Fig. 7.2 presents some useful comparisons about ESS technologies by their power and energy densities.

7.1.5 Power Electronic Interface

The electrical output power in all of the energy storage devices is in the form of DC power and it is required to be converted to AC using the power electronic devices and delivered to the power grid.

Generally, when the produced power is higher than the demand power, the extra power will be stored in the system (the system is charged).

Converting the AC power to DC power is inevitable in all of the electrical energy storage systems (EESSs). It means that when the power demand is more than the generated ones, the energy flows from the EESS to the power grid. This means that the system enters the discharging mode. This interval requires converting DC power to AC.

Fig. 7.3 briefly shows the interconnection of an EES to the network through unidirectional and bidirectional converters. Because using two unidirectional converters is more costly than using a bidirectional converter, bidirectional converters are preferred in practical applications. As indicated in Fig. 7.4, a bidirectional converter acts such as rectifier during the battery charging process [3]. This role will be changed to an inverter during the discharging process, in which the batteries are charged.

Read full chapter

URL: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/B9780128042083000078

8 Technological challenges for ESS

ESS market potential is much larger than the existing one and is mainly driven by renewable and microgrid developments in current power in infrastructure [24]. Batteries and SC have been available commercially and widely used for grid and electric vehicles too. Conventional storage systems such as PHS and CAES are also implemented across the world for large-scale storage. However, some of the challenges facing development of ESS can be listed as

*

Public Interest and support for ESS development

*

Incentives for ESS investment and development

*

Safety and flexibility in operations

*

Cost of energy deliverability should further reduce

*

Parallel dependence of ESS on power electronics based integrating systems.

*

Development of international standards for ESS selection and implementation

*

Weak grid and poor formed markets

*

To ensure sustainability and access to component materials.

*

Installation infrastructure and maintenance requirements.

Read full chapter

URL: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/B978008102493500008X

5.2.1.3 Operation mode

ESS installed at the new energy power generation side can be operated under the following several modes, each independent from each other and not necessarily multifunctional:

1.

Power variation rate limitation. Power variation rate is limited to a certain range relying on real-time measurement of the output power of a wind power plant. The ESS starts charging when the output power of the wind power plant climbs sharply; it discharges when the output power drops sharply. This aims at meeting the needs of the grid for a certain power variation rate. Under such a mode, the ESS should be installed close to the wind power plant.

2.

Grid power variation support. The ESS charges and discharges power according to the grid's dispatch instructions to make extra adjustment for the grid. Under such a mode, the ESS does not target a certain wind power plant. Therefore, it is not necessary for the ESS to be installed near the wind power plant.

3.

Voltage regulation. The ESS works on reactive power absorption or release according to real-time need for regulation of transmission voltage.

4.

Frequency regulation. The ESS can charge or discharge power according to the signal received each second. Under such a mode, the ESS can maintain a long-term operation at a set State of Charge value.

5.

Low-voltage ride-through. The ESS works in power electronic equipment for low-voltage ride-through. Most wind power plants have power electronic equipment. So there is no need for extra support.

Read full chapter

URL: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/B9780128152928000058

2.3.2 ESS Overview

The two fields more involved in the development of ESS are the power system and the transport sector. The demand for especially lithium-ion battery systems rises rapidly due to the electro-mobility promotion (i.e., plug-in hybrid and full electric vehicles). The link between this sector and the electric grid integration of the ESS is quite straightforward. Electro mobility requires more efficient batteries and large-scale production is expected to give impetus to the usage of ESS in distribution systems thanks to cost reduction. Furthermore, of the V2G option that allows using the vehicle batteries as grid storage during times when the vehicles are plugged-in for charging; secondly because the utility companies necessarily start getting involved in the upgrading of their infrastructures to integrate the EV charging stations. However, the development of batteries dedicated to grid applications goes rapidly on and several technologies can be considered quite mature for these purposes.

The ESS technologies, and consequently their cost, strongly depend on the specific services that they are called to perform. ESS services can be: ancillary services (i.e., frequency control, voltage regulation, spinning and stand reserves, black start service, etc.), peak shaving, load leveling, islanding support, or other service mainly related to private uses of the ESS (e.g., residential use for increased self-consumption of DG production, industrial applications, uninterruptable power supply etc.). Different classifications can be applied to the ESS, but one of the most effective is that one related to the duration and frequency of power supply from the ESS:

The short-term ESS (<0.25 hours) can be used for primary and secondary frequency control, spinning reserve, black start, peak shaving, islanding, electro-mobility, and uninterruptable power supply (UPS).

The medium-term ESS (1-10 hours) are able to provide services of tertiary frequency control, standing reserve, load leveling, islanding, electro-mobility, residential self-consumption increase, UPS. Finally, the long-term ESS (from 50 hours and typically less than 3 weeks) can be exploited for long duration services, during periods when there is no or scarce generation of electricity from wind and solar ("dark- calm periods").

Super-capacitors, superconductive magnetic coils, or flywheels may offer short-term services. Pumped hydropower, compressed air ESS, thermoelectric storages, and electrochemical ESS, as lithium-ion, lead-acid, high temperature and flow batteries, are able to perform medium-term services. Long-term services can be offered by hydrogen or natural gas storage systems.

The main applications that can be suitably exploited by the smart distribution networks fall into the medium, or at least short-term services.

The pure electrical super-capacitors, superconductive magnetic coil, (since they have some strengths, as high efficiency, high power capability, and long life), are yet affected by the lack in the validation and experimentation for grid purposes and by their very high costs, due to the high innovation degree.

The mechanical systems can be subdivided into well-established technologies (i.e., pumped hydropower), the ones that need short time-to-market (i.e., compressed air energy storage), or those that are developed for other applications than the network operation (i.e., flywheels, that are well-established in UPS systems).

The technologies useful for distribution networks applications and that already reached a higher technical readiness level are the electrical-chemical batteries. Such technologies may have internal or external storages. Examples of the latter systems, disregarding the hydrogen or methane storages that are useful for long-term services, are the redox-flow batteries, which have the advantage that energy and power are independently scalable (energy capacity depends on the tank while the cell stack determines the power). Vanadium redox-flow batteries are commercially available with different modular scalable sizes but the still high costs of the electrolyte solution and the maintenance obstacle their large-scale diffusion. The internal storages systems, in which the energy and power depend each other, work at low (Li-ion, lead-acid, Ni-Cd) or high temperature (NaNiCl ₂, NaS).

Lithium-ion batteries have become the most important storage technology in different areas (e.g., portable devices and EVs) and can be an option for stationary applications also, due to their high energy density, high efficiency, and relatively long lifetime. Despite lithium resources being limited to only few countries, the current fervent development activity related to this kind of batteries could result soon in a significant cost reduction and improved lifetime and safety. Lead-acid batteries are one of the most developed and long time installed technologies. They are mainly used for cars but are widely used also for stationary grid application, e.g., in islanded grid. Their main disadvantage is the toxicity of lead and this fact causes social acceptance problems. However, the market opportunity is the low investment costs and the existing large number of manufacturers.

Sodium-nickel-chloride batteries (NaNiCl ₂, also called zebra-battery) and sodium-sulphur batteries (NaS) operate at high temperature, in a range from 270°C to 350°C. The temperature has to be maintained during the charging/discharging cycles, thus a suitable isolation has to be designed. Typical stationary applications can be peak shaving and load shifting. They are commercially available from few manufacturers, thus they are not much diffused around the world. For their characteristics high temperature batteries may be competitive with the lead-acid and lithium-ion batteries, but the main obstacle to their diffusion is related to safety issues (fire incident caused by NaS batteries).

Read full chapter

URL: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/B9780128148914000023

4.2.4 Low-voltage ride through

LVRT requires that when the grid fails or disturbance causes a grid connection point voltage decline, the ESS can be ensured to operate and stay connected with the grid and provide certain reactive power to the grid at certain voltage decline scope and duration until the grid voltage restores, i.e., "riding through" the low voltage period (zone).

The ESS LVRT is normally required at the high-voltage, high-capacity energy storage station. The energy storage converter PCS device should have the LVRT capability. The technical requirements on the energy storage converter LVRT capability are shown in Fig. 4.27.

1.

The ESS has the capability of ensuring on-grid operation for 625 s after the PCC voltage declines by 20% of the rated voltage.

2.

When the ESS can recover the voltage to 85% of the rated value within 2 s after the PCC voltage drops, the energy storage converter can ensure continuous on-grid operation.

For different faults of the grid, the following requirements are imposed on the ESS LVRT:

1.

When the grid experiences three-phase short circuit that causes the PCC voltage drop, and the voltage of different lines of the ESS falls in the area of the voltage contour line and above in the diagram, the ESS must guarantee on-grid continuous operation; when the voltage of any line of the ESS PCC is lower or partially lower than the voltage contour line in the diagram, the ESS is allowed to be off the grid.

2.

It is the same when the grid faces two-phase short circuit that causes PCC voltage drop.

3.

When the grid faces single-phase earthing short circuit that causes the PCC voltage decline, and the voltage of different phases of the ESS PCC fails in the contour line and above area in the diagram, the ESS must guarantee on-grid continuous operation; when the voltage of any phase of the ESS PCC is below or partially below the contour line in the diagram, the ESS is allowed to be off the grid.

Read full chapter

URL: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/B9780128152928000046

3.2.3 Constraints on vehicle-level design based on ESS attributes

The ESS of PHEVs provides many constraints on vehicle-level design attributes. Unavoidable design tradeoffs exist between the ESS specifications and the vehicle-level design attributes such as passenger space, performance, and vehicle costs.

The ESS of PHEVs is generally heavier and more bulky than those of HEVs. Whereas HEVs have been designed with the ESS integrated into the chassis, body, or trunk of the conventional vehicle, PHEVs may require a vehicle redesign to accommodate the increased weight and bulk of the PHEV ESS. PHEV conversions require significant compromises to vehicle handling and interior volume to package the battery system. For example, the GM Volt uses a custom vehicle chassis with an integrated battery tunnel. This configuration centers the mass of the battery system to improve vehicle dynamics, reduces the lost interior volume, and protects the pack from accidental impact.

The increased mass of PHEV ESS elicits a cost in terms of vehicle fuel economy and performance. Because of the dynamic nature of vehicle fuel economy and performance testing, vehicle-level attributes such as tested fuel economy, 0-100 kph times, and dynamic handling are very sensitive to vehicle mass. As a result, PHEVs generally have slightly lower charge sustaining fuel economy and slightly worse dynamic performance when compared to conventional HEVs.

Finally, a PHEV ESS is intrinsically more costly than a conventional HEV ESS due to its increased capacity and power. PHEV studies agree that the manufacturer cost and purchase price of PHEVs will be significantly higher than comparable HEVs due to the costs of the PHEV ESS.

Read full chapter

URL: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/B9780444535658000063

2.3.1 Generator Side Distributed ESS

An individual distributed ESS is smaller than an aggregated ESS, because it only handles a single (or a small group) renewable generation unit. Similar to aggregated ESSs, the major function of generator side distributed ESS is to smooth the output of renewables. The distributed ESSs are installed on-site with each renewable generation unit, as illustrated in Figure 2.2.

A distributed ESS is usually connected to the DC link of the renewable generation unit behind the grid-side inverter. For a wind inverter, the ESS connected to the DC link in the back-to-back converter. For solar PV generation, the ESS is connected to the output of PV through the DC/DC converter. In Figure 2.2, the distributed ESS is able to help the wind turbine inverter to have a stable DC link voltage, so the inverter can work properly. The distributed ESS outputs the desired power to compensate the fluctuation of renewable generation.

As mentioned before, a distributed ESS is not as powerful as an aggregated ESS for mitigating the fluctuation of renewables, but the distributed ESS is easier to be expanded and maintained.

Read full chapter

URL: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/B9780128033746000020

# data[].attributes.attachment_link.description
Distributed generation (DG) is getting more attention in recent years. This is mainly due to the various advantages of DGs, such as an electrical energy loss reduction in the distribution system, reduction of voltage fluctuations, increasing reliability, power quality improvement, energy cost reduction, and ultimately increasing customer satisfaction.

# data[].attributes.headline
Hvilke problemer kan det høje energiforbrug skabe?

# data[].attributes.subject
Hvilke problemer kan det høje energiforbrug skabe?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Typebetegnelse:

M1800-600/150 kW

Type:

3-vinget, stallreguleret, nettilsluttet, opvindsmølle

Generator:

Asynkron, 3-faset, 2 hastigheder (1000/1500 O/min)

Nominel kapacitet:

150/600 kW

Nominel spænding:

690 V

Frekvens:

50 Hz

Indkoblingshastighed:

3 m/s

Udkoblingshastighed:

20 m/s

Rotoromdrejninger:

14/21 O/min

Rotordiameter:

48 m

Bestrøget areal:

1810 m2

Navhøjde:

46 m

Tårn:

Malet, 24-kantet, konisk, rørformet ståltårn

Bremsesystem:

Fail Safe skivebremse og hydraulisk vingetipbremse

Kontrolsystem:

Computerstyring med mulighed for fjernovervågning

Vægt, tårn:

36,0 t

Vægt, mållehat:

23,0 t

Vægt, rotor:

16,5 t

1: Kuglenav

9. Bundramme

2. Hovedleje

10. Varmeveksler til køling af gearolie

3. Hovedaksel

11. Kran for vedligeholdelsesarbejde

4. Krøjegear

12. Vindfane/vindmåler

5. Gearkasse

13. Køler

6. Fail Safe skivebremse

14. ?

7. Flexkobling

15. Inddækning

8. Væskekølet generator

600 kW Vindmølle

# data[].attributes.attachment_link.description
Typebetegnelse: M1800-600/150 kW Type: 3-vinget, stallreguleret, nettilsluttet, opvindsmølle Generator: Asynkron, 3-faset, 2 hastigheder (1000/1500 O/min) Nominel kapacitet: 150/600 kW Nominel spænding: 690 V Frekvens: 50 Hz Indkoblingshastighed: 3 m/s Udkoblingshastighed: 20 m/s Rotoromdrejninger: 14/21 O/min Rotordiameter: 48 m Bestrøget areal: 1810 m2 Navhøjde: 46 m Tårn: Malet, 24-kantet, konisk, rørformet ståltårn Bremsesystem: Fail Safe skivebremse og hydraulisk vingetipbremse Kontrolsystem: Computerstyring med mulighed for fjernovervågning Vægt, tårn: 36,0 t Vægt, mållehat: 23,0 t Vægt, rotor: 16,5 t 1: Kuglenav 9.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/results?search_query=kurzgesagt+energy

# data[].attributes.body
Hvordan lagrer vi energi fra vindmøller?

# data[].attributes.body
https://portals.clio.me/dk/fysikkemi/emner/energi-energiformer/magnetisme/transformation/transport-af-elektricitet/

# data[].attributes.attachment_link.description
Elektricitet transporteres over store afstande som højspænding.

# data[].attributes.headline
hvordan kan det være at protentialet for solenergi udnyttes forskelligt i verden.

# data[].attributes.subject
hvordan kan det være at protentialet for solenergi udnyttes forskelligt i verden.

# data[].attributes.headline
De steder hvor overførelsen vil blive placeret kan gå ud over natulige habitater, skove og mennesker.

# data[].attributes.subject
De steder hvor overførelsen vil blive placeret kan gå ud over natulige habitater, skove og mennesker.

# data[].attributes.body
https://www.drivkraftdanmark.dk/viden/vedvarende-energi-i-transporten/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Branchen står i dag for 99 % af energien til transporten. Vi har en afgørende rolle og et særligt ansvar for at holde hjulene i gang og samtidig sikre, at den grønne omstilling for alvor flytter ud på vejene. Derfor tilbyder vores medlemmer både benzin og diesel med biobrændstof, PtX, methanol, brint, lyn-opladning på stationerne plus opladning i det offentlige og hjemme hos elbilisterne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vedvarende energi i transporten - Drivkraft Danmark

# data[].attributes.attachment_link.description
Iblandingen af biobrændstoffer har betydet, at den vedvarende energi over få år er gået fra at udgøre få promiller til i dag at udgøre næsten 10 % af det samlede energiforbrug til vej- og jernbanetransport. I takt med øget elektrificering af jernbanedriften og at el-biler for alvor får et kommercielt gennembrud, vil vi se en stigende andel VE-el i transporten.

# data[].attributes.body
https://ens.dk/ansvarsomraader/energi-klimapolitik/fakta-om-dansk-energi-klimapolitik/dansk-energipolitik

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Danmark skal være uafhængigt af kul, olie og gas i 2050

Regeringen har en ambition om, at Danmark skal være uafhængig af de fossile brændsler - kul, olie og gas - i 2050. Det betyder, at Danmark i 2050 skal kunne producere vedvarende energi nok til at kunne dække det samlede danske energiforbrug. Derfor skal energiforsyningen omstilles, så den er baseret på vedvarende energikilder, som eks. vind, sol, biomasse og geotermi. Det er en krævende opgave, men gennemfører Danmark omstillingen, kan det medvirke til at løse to udfordringer i fremtiden, nemlig spørgsmålet om forsyningssikkerhed og klimaudfordringen.

Omstillingen vil give større energiforsyningssikkerhed

En stabil og sikker energiforsyning er vigtig i et moderne samfund, og mange af samfundets vitale funktioner er sårbare over for svigt i energiforsyningen i kortere eller længere perioder. Omstillingen til vedvarende energi vil betyde, at energien fremover i vidt omfang vil blive produceret både lokalt og regionalt og at Danmark i højere grad vil drage nytte af det europæiske samarbejde om energiproduktion, mens behovet for import af fossile brændstoffer vil være reduceret.

Omstillingen vil reducere de danske drivhusgasudledninger

En reduktion i forbruget af fossile brændsler i energiforsyningen til el, varme, industriel proces og transport vil naturligt medføre betydelige reduktioner i de drivhusgasudledninger, der knytter sig til den danske energiproduktion. Omstillingen til vedvarende energikilder skal således også ses som et væsentligt bidrag til opfyldelsen af EU's ambition om at reducere drivhusgasudledningen fra EU med 80-95 pct. i 2050 i forhold til 1990.

Hvordan omstiller man energisektoren

Der kan overordnet set peges på to væsentlige strategier, når det gælder omstillingen af energisystemet. Man kan øge andelen af vedvarende energi og man kan sikre energieffektiviseringer.
Betegnelsen vedvarende energi dækker over forskellige kilder, hvor vind, biomasse og biogas er de primære kilder i Danmark. Jordvarme og sol er vedvarende energikilder, som på sigt vil udgøre en stigende andel af den danske energiforsyning. Øget brug af vedvarende energi medfører mindre behov for fossile brændsler og reduktion i udledningen af drivhusgasser.
Andelen af vedvarende energi i den danske energiforsyning er steget markant gennem de sidste årtier, og det forventes at stige frem mod 2020 og derefter. Det er især andelen af vind og biomasse i energiforsyningen, der forventes at stige.

Du kan læse mere om de forskellige vedvarende energikilder på Energistyrelsen hjemmeside.

Energieffektiviseringer er en helt central del af dansk energipolitik. Målet er at reducere mængden af primær energi, der skal tilføres energisystemet, gennem effektivisering af produktionen eller forbruget af energi. . Der er brug for energieffektivisering i alle dele af energiforsyningen. Når spildvarmen på et elektricitetsværk anvendes til fjernvarme, øger det effektiviteten i energisystemet. Og i forbrugsledet skal der både i husholdninger, virksomheder og i de offentlige institutioner arbejdes på at effektivisere den energi, der skal bruges.
Du kan læse mere om energieffektivisering og energibesparelser
Energipolitiske aftaler

Dansk energipolitik har traditionelt været styret af energipolitiske aftaler, der er indgået med en bred kreds af Folketingets partier. Den brede opbakning sikrer stabilitet i forhold til den førte energipolitik, hvilket er vigtigt for energibranchens parter, fordi investeringerne i energisektoren ofte er meget langsigtede.

Den seneste store energipolitiske aftale blev indgået i juni 2018. Regeringen indgik aftalen med alle Folketingets partier og indebærer massiv grøn satsning frem mod 2030. Læs Energiaftalen af juni 2018

Energiaftalens analyser

Som en del af den tidligere energiaftale fra marts 2012 blev det besluttet at igangsætte en række analyser og udredninger af forskellige dele af den danske energisektor. Formålet var at sikre et tilstrækkeligt videngrundlag til at træffe beslutninger, der kan understøtte de mest økonomiske og effektive løsninger til omstillingen af energiforsyningen til ren vedvarende energi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Regeringen har en ambition om, at Danmark skal være uafhængig af de fossile brændsler - kul, olie og gas - i 2050. Det betyder, at Danmark i 2050 skal kunne producere vedvarende energi nok til at kunne dække det samlede danske energiforbrug. Derfor skal energiforsyningen omstilles, så den er baseret på vedvarende energikilder, som eks.

# data[].attributes.body
https://ve.dk/hvem-er-vi/vi-mener/vedvarende-energi-ja-tak/energiforsyning/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når danskeren tænder for kaffemaskinen, drejer på radiatorventilen eller sætter sig ud i bilen, bruger han i dag mest klimabelastende energi. Om få år kan han gøre det samme udelukkende med vedvarende energi.

Vindmøller forsyner i dag næsten 40% af Danmarks elforbrug. Solceller hjælper, når vinden ikke blæser. Solfangere og varmepumper kan give os varme huse og varmt vand. Træ, halm og biogas kan supplere forsyningen, når der ikke er nok sol og vind. Det er kendte grønne løsninger, der til sammen kan forsyne os med 100 procent vedvarende energi. Vi behøver ikke at vente.

Vind virker

Vindkraft er den vigtigste energikilde i en dansk omstilling til vedvarende energi, dels fordi vi har meget vind, dels fordi vindmøller er relativt billige, dels pga. deres lave belastning af miljø og natur. I dag har vi en vindmøllekapacitet på 5.000 Megawatt, hvilket dækker en tredjedel af vores nuværende elforbrug.

I 2030 skal vi op på 13.000 Megawatt vindmøller - ikke blot til at klare vores elforbrug, men også for at levere energi til opvarmning af huse og strøm til elbiler og eltog - og det kan vi godt finde plads til, både på land og på havet. VedvarendeEnergi foreslår at halvdelen opstilles på land, da det er det billigste, og da det giver lokale fordele, hvis det organiseres rigtigt. Resten skal så stå på havet, de fleste ud for kysterne, hvor det kun er lidt dyrere at opstille dem end på land.

Sådan skaber vi en bæredygtig energiforsyning:

Sæt 11.000 Megawatt som mål for vindkraft i 2030

Indfør bæredygtighedskriterier for danske biobrændsler og forhøj produktion og forbrug

Forhøj tilslutningsloftet for solceller til 200 Megawatt om året

Genemfør en dynamisk elafgift, så det bliver billigere at bruge vindmølle- og solcellestrøm

Begrænset brug af bæredygtige biobrændsler

Når vinden ikke blæser, har vi brug for vores kraftværker, der fungerer ligeså godt på træ, halm og biogas, som på kul og naturgas. Faktisk er det så nemt at omstille vores kraftværker til biobrændsler, at vi skal passe lidt på: Biobrændsler er en begrænset ressource, som vi ikke bare kan bruge løs af.

En bæredygtig anvendelse af biobrændsler skal sikre: At miljøet beskyttes, så biodiversitet og vandmiljø ikke lider skade; at produktionen hverken skader fødevareproduktion eller er så intensiv, at kulstofindholdet i jorden ikke kan opretholdes.

I et energisystem baseret på vedvarende energi skal vi højst bruge 75% mere biobrændsel, end vi gør i dag, og det kan vi faktisk selv producere, uden at det koster os mere - hverken økonomisk, miljø- eller klimamæssigt. Men internationalt er der ikke udsigt til, at vi kan håndhæve effektive bæredygtighedskriterier. Derfor mener VedvarendeEnergi, at vi må fokusere på danske bæredygtighedskriterier og begrænse vores brug af biobrændsler til den mængde, vi selv kan producere bæredygtigt. Vi skal ikke forvente at kunne løse de globale miljøproblemer med import.

Fjern barriererne for solenergi, geotermi og store varmepumper

Udover biobrændslerne kan solenergi, geotermi og varmepumper supplere vindkraften, hvis vi fjerner en række barrierer: Et bureaukratisk loft over tilslutning af solceller umuliggør en udbygning: Vi skal op på 200 Megawatt om året, før solcellerne kan supplere vindkraften. Geotermi, hvor man henter varme fra jordens indre, kan udbygges til brug i fjernvarmen. Og solvarme kan supplere, både til enkelte huse og til fjernvarme.

Billig vindmøllestrøm kan effektivt bruges til fjernvarme ved hjælp af store varmepumper, men høje elafgifter på vindmøllestrøm forhindrer investeringer. Her er behov for en dynamisk elafgift, der er lav når sol- og vindkraftproduktionen er høj. Der er muligheder nok.

VedvarendeEnergis notater om vedvarende energi:
Baggrundsnotat om bølgekraft Baggundsnotat om geotermi Baggrundsnotat om biomasse Baggrundsnotat om vind Baggrundsnotat om sol

VedvarendeEnergis energivision
er støttet af Velux Fonden

# data[].attributes.attachment_link.description
Vedvarende energi virker - hvorfor venter vi? Når danskeren tænder for kaffemaskinen, drejer på radiatorventilen eller sætter sig ud i bilen, bruger han i dag mest klimabelastende energi. Om få år kan han gøre det samme udelukkende med vedvarende energi. Vindmøller forsyner i dag næsten 40% af Danmarks elforbrug.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
One of the distinctive characteristics of the electric power sector is that the amount of electricity that can be generated is relatively fixed over short periods of time, although demand for electricity fluctuates throughout the day. Developing technology to store electrical energy so it can be available to meet demand whenever needed would represent a major breakthrough in electricity distribution. Helping to try and meet this goal, electricity storage devices can manage the amount of power required to supply customers at times when need is greatest, which is during peak load. These devices can also help make renewable energy, whose power output cannot be controlled by grid operators, smooth and dispatchable.

They can also balance microgrids to achieve a good match between generation and load. Storage devices can provide frequency regulation to maintain the balance between the network's load and power generated, and they can achieve a more reliable power supply for high tech industrial facilities. Thus, energy storage and power electronics hold substantial promise for transforming the electric power industry.

High voltage power electronics, such as switches, inverters, and controllers, allow electric power to be precisely and rapidly controlled to support long distance transmission. This capability will allow the system to respond effectively to disturbances and to operate more efficiently, thereby reducing the need for additional infrastructure. A major challenge being addressed by DOE is to reduce the cost of energy storage technology and power electronics and to accelerate market acceptance.

OE's Energy Storage Program

As energy storage technology may be applied to a number of areas that differ in power and energy requirements, OE's Energy Storage Program performs research and development on a wide variety of storage technologies. This broad technology base includes batteries (both conventional and advanced), electrochemical capacitors, flywheels, power electronics, control systems, and software tools for storage optimization and sizing. The Energy Storage Program works closely with industry partners, and many of its projects are highly cost-shared.

The Program also collaborates with utilities and State energy organizations such as the California Energy Commission, Massachusetts Clean Energy Center (MASS CEC), Oregon DOE, Vermont, Hawaii, Washington, and New York State Energy Research and Development Authority (NYSERDA), to name a few, to design, procure, install, and commission major pioneering storage installations that are up to several megawatts in size. It also supports analytical studies on the technical and economic performance of storage technologies as well as technical evaluations of both ES systems components and operating systems. Enhanced energy storage can provide multiple benefits to both the power industry and its customers. Among these benefits are:

Improved power quality and the reliable delivery of electricity to customers;

Improved stability and reliability of transmission and distribution systems;

Increased use of existing equipment, thereby deferring or eliminating costly upgrades;

Improved availability and increased market value of distributed generation sources;

Improved value of renewable energy generation; and

Cost reductions through capacity and transmission payment deferral.

The Energy Storage Program also seeks to improve energy storage density by conducting research into advanced electrolytes for flow batteries, development of low temperature Na batteries, along with and nano-structured electrodes with improved electrochemical properties. In Power Electronics, research into new high-voltage, high power, high frequency, wide-band-gap materials such as silicon-carbide and gallium-nitride is underway. In addition, advanced power conversion systems using advanced magnetics, high voltage capacitors, packaging and advanced controls to significantly increase power density and performance is ongoing.

RELATED LINKS

Energy Storage System Guide for Compliance with Safety Codes and Standards
DOE/EPRI 2015 Electricity Storage Handbook in Collaboration with NRECA
Energy Storage Program Fact Sheets
Sandia National Lab Energy Storage Systems Program
DOE Global Energy Storage Database

# data[].attributes.attachment_link.description
OE’s Energy Storage Program performs research and development on a wide variety of storage technologies, including batteries (both conventional and...

# data[].attributes.headline
Hvilke fordele og ulemper er der ved bioenergi?

# data[].attributes.subject
Hvilke fordele og ulemper er der ved bioenergi?

# data[].attributes.body
https://ufm.dk/publikationer/2013/inno-det-innovative-danmark/inno/modtagede-indspil/afsender/aalborg-universitet/lagring-og-konvertering-af-energi-i-fremtidens-transport-og-energisystem

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indsendt af

Aalborg Universitet

Resumé

Udvikling af teknologier til effektiv energilagring og -konvertering både i stationære anvendelser og inden for transportsektoren, er helt afgørende i et energisystem baseret på 100 % vedvarende energi.

Med en målrettet indsats inden for eksisterende styrkeområder kan Danmark realisere den ambitiøse plan for udfasning af de fossile energikilder samt opnå en markant økonomisk vækst. Brændselsceller, elektrolyseapparater og batterier vil udgøre centrale teknologier, der via grønne brændstoffer vil medvirke til at sikre fremtidens smarte energisystem, hvor vedvarende energi også forsyner transportsektoren.

Udfordring og muligheder

Det globale energiforbrug stiger støt og der er voksende opmærksomhed på de miljømæssige konsekvenser af energiproduktionen, hvilket skaber store udfordringer for fremtidens transport og energisystem. Flere lande har ambitiøse planer for introduktion af vedvarende energiteknologier og Danmark er et forgangsland i denne udvikling.

Den danske plan for omlægning af det samlede energisystem til vedvarende energi i 2050 afstedkommer meget store tekniske udfordringer især i perioden efter 2020, hvor andelen af vedvarende energi vil overstige 50 %. Balancering af energisystemet og omlægningen af transportsektoren til vedvarende energi udgør to helt centrale problemstillinger.

Danmark er allerede i dag med helt i front internationalt på en række områder, som kan bidrage med nøgleteknologier til at løse disse problemstillinger. En succesfuld videre forsknings-, udviklings- og demonstrationsindsats vil have meget store forretningsmæssige perspektiver for Danmark og kan bidrage med højteknologiske arbejdspladser og vækst.

Effektiv lagring og konvertering er afgørende for en succesfuld og effektiv omlægning til 100 % vedvarende energi. Transportsektoren skal så vidt muligt omlægges til elektricitet, hvor batterierne samtidig kan medvirke til balancering af energisystemet.

Lagring over længere tidsperioder gøres mest effektivt ved at konvertere elektricitet til kemisk bundet energi eller varme. Brint fremstillet ved elektrolyse kan via en bred vifte af processer, indgå i fremstilling af grønne syntetiske brændstoffer og gasser som metanol og metan.

Alle disse kemiske lagringsformer muliggør efterfølgende anvendelse i transportsektoren. Den mest effektive og miljøvenlige konvertering af den kemisk lagrede energi tilbage til elektricitet vil ske i brændselsceller. Danmark står meget stærkt internationalt inden for en række af de indgående nøgleteknologier.

Målsætning

Målsætningen er dels at sikre Danmark en succesfuld overgang til 100 % vedvarende energi i år 2050 og dels at sikre Danmark en betydelig andel af det fremtidige globale marked for grønne energiteknologier.

Danmark står i en unik position på grund af den mangeårige forsknings- og udviklingsindsats inden for nøgleteknologier som eksempelvis brændselsceller og elektrolyse samt stor viden om energisystemer med meget stor andel af vedvarende energi.

Innovationsbehov

For at realisere de skitserede muligheder er der behov for en koordineret indsats mellem offentlige og private interessenter. Der er behov for viden baseret innovation inden for følgende områder:

Udvikling af bedre og billigere materialer til centrale teknologiområder som brændselsceller, elektrolyseapparater og batterier

Optimering af ovennævnte teknologier samt de systemer hvori de indgår med henblik på kostreduktion samt optimering af levetid og pålidelighed

Effektive proces- og energianlæg hvor samspillet mellem teknologierne optimeres med henblik på at opnå den bedste samlede løsning

Samlede energisystemstudier for at finde den samfundsøkonomisk set bedste løsning med udgangspunkt i kendte og fremtidige teknologier

Demonstration af samlede systemløsninger med henblik på at opbygge den erfaring, som er kritisk for succesfuld markedsmodning

Incitament strukturer, der sikrer et nationalt demonstrationsmarked for teknologierne således virksomhederne opnår de nødvendige referencer for global markedsføring

Gode opstarts- og vækstbetingelser for nystartede virksomheder inden for området eksempelvis gennem let adgang til nyeste viden, rådgivning omkring forretningsplaner og gode finansieringsmuligheder.

Denne innovation skal sikres dels gennem nationale initiativer og dels gennem fortsat aktiv deltagelse i EU-finansierede projekter. Koblingen til Horizon 2020 vil udgøre et væsentligt led i at sikre denne koordinering til EU.

Der vil desuden i stigende grad blive behov for uddannelse af de faggrupper, der skal forstå installation og servicering af de nye teknologier. Dette sikres blandt andet gennem inddragelse af de tekniske skoler.

De danske forudsætninger

Inden for de nævnte områder har Danmark en meget stærk international position med førende forskningsmiljøer på universiteterne og såvel veletablerede virksomheder som mindre opstartsvirksomheder med stort potentiale.

Grønne energiteknologier har vist særligt gode vækstbetingelser for opstarts virksomheder. Disse medvirker til at sikre høj innovationshastighed og vækst.

Inden for området brint og brændselsceller findes der et meget stærkt offentligt privat partnerskab med deltagelse af alle danske aktører på området.

Partnerskabet sikrer en koordineret og effektiv indsats inden for hele værdikæden fra forskning og udvikling til demonstration. Samtidig sikrer GTS-institutterne med deres aktiviteter på området effektiv overførsel af viden til de små og mellemstore virksomheder.

Effekter og potentialer

I 2011 steg den danske eksport af energiteknologi med 18 pct. til 63,4 mia. kroner, hvilket er ca. dobbelt så stor vækst som for den samlede vareeksporten.

Danmark var i 2011 det EU-land, hvor energiteknologi udgør den største andel af den samlede vareeksport. Siden 2000 er dansk eksport af energiteknologi øget med 140 pct., hvor EU15-landene til sammenligning kun har øget deres andel med knapt 80 pct.

En målrettet og koordineret indsat inden for lagring og konvertering af energi kan spille en vigtig rolle i fastholdelsen af denne udvikling og førerposition samt medvirke til at sikre vækst og arbejdspladser i Danmark. Dette samtidigt med et effektivt og bæredygtigt energisystem udvikles og implementeres.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lagring og konvertering af energi i fremtidens transport og energisystem

# data[].attributes.attachment_link.description
Aalborg Universitet Udvikling af teknologier til effektiv energilagring og -konvertering både i stationære anvendelser og inden for transportsektoren, er helt afgørende i et energisystem baseret på 100 % vedvarende energi. Med en målrettet indsats inden for eksisterende styrkeområder kan Danmark realisere den ambitiøse plan for udfasning af de fossile energikilder samt opnå en markant økonomisk vækst.

# data[].attributes.headline
Vil politikerne give lov til at danmark kan bruge 100% vedvarne energi, hvis hvilke konsekvenser kan det have?

# data[].attributes.subject
Vil politikerne give lov til at danmark kan bruge 100% vedvarne energi, hvis hvilke konsekvenser kan det have?

# data[].attributes.headline
Hvilken betydning har solenergiens fordeling på energiomsætningen

# data[].attributes.subject
Hvilken betydning har solenergiens fordeling på energiomsætningen

# data[].attributes.headline
Hvad skal vi gøre for at alle kan sortere ordenligt og få bioanlæg til at fungere 100 procent?

# data[].attributes.subject
Hvad skal vi gøre for at alle kan sortere ordenligt og få bioanlæg til at fungere 100 procent?

# data[].attributes.body
https://www.tinv.dk/energi-i-transport

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Formål/fokusområde
Store dele af transportsektoren i Danmark står foran et skift fra diesel og benzin til fremtidens energiformer, herunder primært el og gas, men også på sigt ætanol, metanol, brint og syntetiske brændstoffer. Denne grønne omstilling skal håndteres uden tab af konkurrenceevne. Indenfor den lette transport går udviklingen mod en øget elektrificering, med etableringen af en national ladeinfrastruktur for elbiler og et stadigt øget salg af elbiler, og parallelt bliver tankstationer for brint opsat på strategiske steder i landet og de første brintbiler bliver introduceret. Den tunge transport bevæger sig mod implementering af el ifm. bynære transportopgaver og gas i forskellige former. Nærskibsfarten har desuden vist interesse for metanol reformerede brændstoffer, elektrificering og LNG, med potentiale for synergier med landtransporten. Udover selve fremdriften af køretøjer og fartøjer sker der også en udvikling mod øget elektrificering af køletrailere og andre lastbilopbygningers energiforbrug, såsom affaldskomprimator på en renovationsbil. Omstillingen forventes at ville lede til en række nye vækstmuligheder.

Hovedaktiviteter

TINV vil gennem årlig konference samt fokuserede temamøder og workshops understøtte, at branchens aktører får bedre kendskab til de nye energiformer og deres anvendelighed ifm. nye køretøjsteknologier, mulighed for at blive inspireret til udviklingsaktiviteter og en platform, hvor de kan mødes om match-making og vidensdeling

TINV vil drive innovationsforløb rettet mod nye specifikke services, produkter og koncepter. Herunder infrastrukturløsninger som understøtter implementering af de nye energiformer

TINV vil drive Netværk for Gas til Transport, hvor en række temamøder støtter op omkring branchens implementering af gas i transporten

Forventede erhvervs- og samfunds-effekter
Aktiviteten har fokus på at styrke konkurrenceevnen i den danske transportbranche bl.a. gennem anvendelse af ny teknologi og gennem den grønne omstilling. Aktiviteten har samtidigt fokus på at identificere og adressere mulige nye vækstområder indenfor områder, såsom infrastruktur for elektrificering af lastbilopbygninger, køletrailere og containere, infrastruktur for elektrificering af non-road køretøjer, Vehicle2Grid løsninger og en række aktiviteter rettet mod implementering af gas indenfor road, non-road og det maritime.

Faglig kontakt:
Lars Overgaard
Faglig Teknologisk Koordinator for Landtransport
E. lod@teknologisk.dk
T. +45 72201295

# data[].attributes.attachment_link.title
Energi i transport - Transportens Innovationsnetværk

# data[].attributes.attachment_link.description
Formål/fokusområde Store dele af transportsektoren i Danmark står foran et skift fra diesel og benzin til fremtidens energiformer, herunder primært el og gas, men også på sigt ætanol, metanol, brint og syntetiske brændstoffer. Denne grønne omstilling skal håndteres uden tab af konkurrenceevne.

# data[].attributes.body
https://caritas.dk/innovation/?gclid=EAIaIQobChMI76yQsIfK9QIVD9N3Ch0qewkmEAMYASAAEgIwyPD_BwE

# data[].attributes.attachment_link.description
Innovation skaber grøn udvikling Caritas Danmark har siden 2018 arbejdet sammen med innovative grønne virksomheder for at finde holdbare teknologiske løsninger på nogle af de udfordringer som hele verden, og i særdeleshed de fattigste lande, står overfor. Klimaforandringer Omkring 3 milliarder menne…

# data[].attributes.headline
Hvilke fordele og udfordringer er der ved SmartGrip?

# data[].attributes.subject
Hvilke fordele og udfordringer er der ved SmartGrip?

# data[].attributes.headline
Hvilke fordele og udfordringer er der ved henholdsvis vedvarende- og lagerenergi?

# data[].attributes.subject
Hvilke fordele og udfordringer er der ved henholdsvis vedvarende- og lagerenergi?

# data[].attributes.headline
Hvordan bruger man energi i et hus på en bæredygtig måde?

# data[].attributes.subject
Hvordan bruger man energi i et hus på en bæredygtig måde?

# data[].attributes.headline
Hvordan laver man biogas af husdyrgødning og madaffald?

# data[].attributes.subject
Hvordan laver man biogas af husdyrgødning og madaffald?

# data[].attributes.headline
hvilken slags biomasse får man mest biogas ud af: tang (alger) eller madaffald?

# data[].attributes.subject
hvilken slags biomasse får man mest biogas ud af: tang (alger) eller madaffald?

# data[].attributes.headline
Hvilke miljømæssige fordele er der ved at bruge husdyrgødning, madaffald eller alger til at producere energi?

# data[].attributes.subject
Hvilke miljømæssige fordele er der ved at bruge husdyrgødning, madaffald eller alger til at producere energi?

# data[].attributes.headline
Hvilke lande har henholdsvis de bedste og dårligste muligheder for at skabe vedvarende

# data[].attributes.subject
Hvilke lande har henholdsvis de bedste og dårligste muligheder for at skabe vedvarende

# data[].attributes.headline
hvordan kan en familie på fire personer være selvforsynede?

# data[].attributes.subject
hvordan kan en familie på fire personer være selvforsynede?

# data[].attributes.headline
Hvilke materialer er gode til at isolere huse med

# data[].attributes.subject
Hvilke materialer er gode til at isolere huse med

# data[].attributes.headline
hvordan påvirker energikildernes placering for mængden af energi der produceres

# data[].attributes.subject
hvordan påvirker energikildernes placering for mængden af energi der produceres

# data[].attributes.headline
kan atomkraft være fremtidens bæredygtige energi løsning?  

# data[].attributes.subject
kan atomkraft være fremtidens bæredygtige energi løsning?  

# data[].attributes.headline
Hvilke materialer fx køkkenaffald eller kartofler, er bedst til at producere biogas?

# data[].attributes.subject
Hvilke materialer fx køkkenaffald eller kartofler, er bedst til at producere biogas?

# data[].attributes.headline
Vil det være mugeligt at lave et kulmineselvskab rent? (lave grøn energi)

# data[].attributes.subject
Vil det være mugeligt at lave et kulmineselvskab rent? (lave grøn energi)

# data[].attributes.headline
model til hvordan fremtidens energikilder kan se ud

# data[].attributes.subject
model til hvordan fremtidens energikilder kan se ud

# data[].attributes.headline
Brug fx: globalis.dk til at sammenligne statistikker for forskellige lande.

# data[].attributes.subject
Brug fx: globalis.dk til at sammenligne statistikker for forskellige lande.

# data[].attributes.headline
Besøg en familie, og undersøg, hvordan de varmer deres hus op. Tag fotos, så du kan lave præsentation til prøven

# data[].attributes.subject
Besøg en familie, og undersøg, hvordan de varmer deres hus op. Tag fotos, så du kan lave præsentation til prøven

# data[].attributes.headline
model over hvordan de forskellige energi kilder fungere

# data[].attributes.subject
model over hvordan de forskellige energi kilder fungere

# data[].attributes.headline
lav et forsøgsopstilling med bioanlæg. du kan finde forsøgsvejledning til biogasanlæg ved energitjensten eller økolariet.

# data[].attributes.subject
lav et forsøgsopstilling med bioanlæg. du kan finde forsøgsvejledning til biogasanlæg ved energitjensten eller økolariet.

# data[].attributes.headline
hvordan integrerer man bæredygtig energi hos den enkelte, regionalt, nationalt og globalt?

# data[].attributes.subject
hvordan integrerer man bæredygtig energi hos den enkelte, regionalt, nationalt og globalt?

# data[].attributes.body
1. Vind, Vand, Møller
2. Lagring

# data[].attributes.body
1. Sol
2. Lagring

# data[].attributes.body
Elektrolyse: Ulemper ved brint, hydrogenbiler, overskudselektricitet.
Hvilke ulemper er der ved brint?
Lagring: Hvilke muligheder har vi for lagring? Batterier, elektrolyse, andre muligheder?