# data[].attributes.attachment_caption
סופרים, עיתונאים ואנשי רוח- כל אלה נכללו בקרב הבורגנים.

# data[].attributes.body
בורגנות הינו תואר המתאר את בני המעמד השלישי בצרפת שאינם עסקו בעבודות כפיים, אלא במקצועות חופשיים (בעלי מלכה, רופאים עורכי דין וכו'). על אף שהבורגנות כללה רק חלק קטן מהמעד השלישי שרובו היה חלקאי, הבורגנים לקחו חלק פעיל במהפכה אודות להשכלתם ומעמדם החברתי.

# data[].attributes.body
חוקה היא מכלול של עקרונות יסוד או תקדימים מבוססים המהווים את הבסיס המשפטי של המשטר במדינה, ארגון או סוג אחר של ישות ובנוסף גם קובעת בדרך כלל כיצד יש לנהל את אותה ישות.

ב-20 ליוני 1789- לואי קרה לפיזור האספיה הלאומית אך משתתפי האספה העתיקו את מקום מפגשם למגרש הטניס המלכותי ונשבעו את "שבועת מגרש הטניס" שאומרת: שהם מבטיחים לא להתפזר עד אשר יחוקקו חוקה חדשה לצרפת.

# data[].attributes.headline
רפובליקה צרפתית

# data[].attributes.subject
רפובליקה צרפתית

# data[].attributes.body
הרפובליקה הצרפתית הראשונה הוא הכינוי המקובל בהיסטוריוגרפיה לסדרת המשטרים הפרלמנטריים שהתקיימה בצרפת בין הדחתו של לואי ה-16 ב-21 בספטמבר 1792 והכרזת רפובליקה, לבין ההכרזה על נפוליאון לקיסר ב-18 במאי 1804.

# data[].attributes.attachment_caption
לואי השישה עשר, מלך צרפת (1774–1792) 

# data[].attributes.headline
מלוכה חוקתית

# data[].attributes.subject
מלוכה חוקתית

# data[].attributes.body
ב26 לאוגוסט 1789 האספה הלאומית פעלה לביטול זכויות היתר של המעמדות העליונים בצרפת ויצירת הגבלות על המלוכה דרך קינונה של "מלוכה חוקתית" שהיא צורת שלטון שמתבססת על מערכת חוקתית שמכירה במוסד המונרכיה ובהיות המונרך ראש המדינה, אבל המונרך כפוף לחוקה שמגדירה את סמכויותיו וקובעת את קיומם של מוסדות שלטון נוספים כגון פרלמנט ומערכת משפט בלתי-תלויה.

# data[].attributes.attachment_caption
כרזה אמריקאית משנת 1911, אשר מציגה את החברה הקפיטליסטית בה הכסף שולט בכל, המלוכה והממשל עומדים בראש, הכמורה כפופה לממשל, הצבא מתחת לכמורה, הבורגנות נושאת עיניה 

# data[].attributes.headline
הסדר הישן- אצולה, כמורה וצמיתים

# data[].attributes.subject
הסדר הישן- אצולה, כמורה וצמיתים

# data[].attributes.body
בתקופה שקדמה למהפכה הייתה צרפת המדינה הגדולה ביותר באירופה, והיא מנתה כ-25 מיליון בני אדם. החברה הצרפתית התחלקה לשלושה מעמדות: הכמורה, האצולה והמעמד השלישי. כל אדם השתייך למעמדו מלידה, ולפי מעמדו נקבעו זכויותיו וחובותיו על פי חוק. לא הייתה כל אפשרות לעבור למעמד גבוה יותר מהמעמד שאליו נולד האדם.

# data[].attributes.attachment_caption
יד אלוהית מכתירה את צ'ארלס הראשון, מלך אנגליה

# data[].attributes.headline
מלוכה (מונכריה) אבסולוטית 

# data[].attributes.subject
מלוכה (מונכריה) אבסולוטית 

# data[].attributes.body
במונרכיה אבסולוטית למונרך שליטה מוחלטת על כל התחומים במדינה, ולפרקים אף על כל תחומי החיים של האזרחים שבה. המצב בו המלך הוא הריבון על כל תחומי החיים- היה מציאות חייהם של תושבי צרפת מימי קרל הגדול ועד נפילתה של הבסטילייה.

# data[].attributes.attachment_caption
נתינים כורעים לרגליו של אלפונסו מלך ארגון. איור מימי הביניים הממחיש את הבדלי המעמדות בפיאודליזם

# data[].attributes.body
המושג פיאודליזם משמש בשני מובנים שונים: במובן הרחב הוא מציין שיטה חברתית-פוליטית-דתית, שהתבססה באירופה במהלך ימי הביניים. במובן הצר, הפיאודליזם מציין מערך של קשרי תלות וחסות אישיים בקרב האליטה השולטת באירופה המערבית. כדי להבין את התהלכים שהביאו להבשלת המהפכה הצרפתית בפרט ולאביב העמים באירופה ככלל, ראשית חובה עלינו להכיר את השיטה הפאודלית על יתרונותיה וחסרונותיה.

# data[].attributes.headline
המלך מוצא להורג

# data[].attributes.subject
המלך מוצא להורג

# data[].attributes.body
ב-1792 החליטו חברי האספה המחוקקת להעמיד את לואי ה-16 למשפט ולחרוץ את דינו למוות. הסיבה הרשמית הייתה כי הוא מחרחר מלחמה עם אוסטריה. הוצאתו להורג של לואי ה-16, ולאחריו חיסולה השיטתי של כל משפחת המלוכה - אשתו, מארי אנטואנט ויורש העצר הביאה למצב האידיאלי בעבור המהפכנים, שבו לא נותרו עוד איומים בדמות יורשי עצר פוטנציאליים.

לואי ה-16 נשפט על בגידה במולדת והוא הוצא להורג: ראשו נערף אל מול ההמון הצוהל ב־21 בינואר 1793.

# data[].attributes.attachment_caption
לואי השישה-עשר חובש מצנפת פריגית ומכריז "תחי האומה".

# data[].attributes.body
ב-20 באפריל 1792, הכריז לואי השישה-עשר מלחמה על אחיינו פרנץ קיסר אוסטוריה. מלחמת הקואליציה האנטי-צרפתית הראשונה נפתחה.

# data[].attributes.headline
מתיחות פוליטית

# data[].attributes.subject
מתיחות פוליטית

# data[].attributes.body
מתיחות הפוליטית הייתה באספה המחוקקת או בשמה: "פרלמנט של צרפת המהפכנית" בתקופה בת השנה מ-1 באוקטובר 1791 עד ספטמבר 1792. מוסד זה בא להחליף את האספה המכוננת הלאומית והיווה את מוקד הדיונים הפוליטיים והחקיקה המהפכנית עד להקמת הקונבנציה הלאומית בשנת 1792.

ביום התפזרות האספה המכוננת הלאומית ב-30 בספטמבר 1791, האופק הפוליטי בצרפת היה אפור ביותר. בניסיונה למשול, האספה נכשלה כליל.  ירושתה של האספה המכוננת, חוקת 1791, ניסתה להחיל מונרכיה חוקתית ליברלית, שנועדה להיות מוסד בר קיימא, אך במציאות גוועה תוך שנה.

# data[].attributes.body
הבריחה ללורן הייתה ניסיונם של המלך לואי ה-16 ופמלייתו להימלט מצרפת לאחר נפילתה של הבסטילייה מחשש לחיהם. הניסיון כשל, לואי הוכרח לקבל את חוקת צרפת החדשה, ובהמשך הוא ושאר משפחתו ניכלאו.

# data[].attributes.headline
פרסום חוקת 1791

# data[].attributes.subject
פרסום חוקת 1791

# data[].attributes.body
ב-1791 פורסמה חוקה ראשונה בצרפת שהגדירה את הסמכויות של רשויות השלטון במדינה. החוקה קבעה שהמלך, המייצג את הרשות המבצעת, מושל לפי חוק. כך בוטלה התפיסה שהייתה מקובלת עד המהפכה הצרפתית, ולפיה המלך נבחר לתפקידו על ידי האל.

# data[].attributes.attachment_caption
אילוסטרציה של צעדת הנשים על ורסאי ב-5 באוקטובר 1789

# data[].attributes.headline
צעדת הנשים לורסאי

# data[].attributes.subject
צעדת הנשים לורסאי

# data[].attributes.body
צעדת הנשים על ורסאי היה אחד מן האירועים הבולטים והראשונים בתולדות המהפכה הצרפתית. הצעדה החלה כצעדת נשים בשוקי פריז בחמישי לאוקטובר 1789- כמחאה על מחירי המזון, בדגש על לחם ועל מחסורו.

# data[].attributes.headline
הצהרת זכויות האדם והאזרח

# data[].attributes.subject
הצהרת זכויות האדם והאזרח

# data[].attributes.body
הצהרת זכויות האדם והאזרח - פורסמה בצרפת ב-26 באוגוסט 1789, שבועות אחדים לאחר תחילת אירועי המהפכה הצרפתית. ההצהרה מבטאת את הרעיונות והעקרונות שדגלו בהם הוגי הדעות של תנועת ההשכלה.

ההצהרה, הכוללת שבעה עשר סעיפים, קובעת שכל בני האדם נולדים חופשיים ושווי זכויות, וכי לכל בני האדם זכויות טבעיות שאינן ניתנות לביטול: הזכות לחיים, הזכות לחירות והזכות לקניין.

# data[].attributes.headline
הצו לביטול הפיאודליזם

# data[].attributes.subject
הצו לביטול הפיאודליזם

# data[].attributes.body
הצו לביטול הפיאודליזם היה אחד הצווים הראשונים במהפכה הצרפתית, אשר נחקק באספה המכוננת הלאומית ב-11 באוגוסט 1789. האספה הלאומית מבטלת בזה לחלוטין את השיטה הפיאודלית.

# data[].attributes.headline
"הפחד הגדול"

# data[].attributes.subject
"הפחד הגדול"

# data[].attributes.body
הפחד הגדול היה גל של היסטריה ומהומות אלימות ששטף את האיכרים בחלק ניכר ממחוזות הכפר של צרפת ביולי-אוגוסט 1789, בימיה המוקדמים של המהפכה הצרפתית. האיכרים התקוממו על רקע כינוס האספה הלאומית, החדשות על נפילת הבסטיליה ושמועות על כך שהאצולה מתכוונת להרעיב ולשדוד אותם, ו"הפחד" נרגע עם הרפורמה המקיפה בסדרי הכפר שהובטחה בליל 4 באוגוסט 1789.

# data[].attributes.headline
מהומות בפריז וכיבוש הבסטיליה

# data[].attributes.subject
מהומות בפריז וכיבוש הבסטיליה

# data[].attributes.body
ב-11 ביולי 1789 המלך פיטר את ראש השרים ושר האוצר ז'אק נקר, אשר היה אהוד על המעמד השלישי. החדשות אודות פיטוריו של נקר הגיעו לפריז בערב יום ראשון ה-12 ביולי. ההמונים התחילו להתפרע ברחובות ופלשו לבית האינבלידים על מנת לתפוס כלי נשק והמשיכו בתנופת המרד לעבר הבסטיליה. ההמונים התקיפו את הבסטיליה על מנת להשתלט על התחמושת הרבה שהייתה בה ובנוסף כלא הבסטילייה שימש כמתקן מעצר למתנגדי המלוכה- בשל כך כיבוש הבסטילייה היווה את יריעת הפתיחה לפרוץ המהפכה.

# data[].attributes.headline
האסיפה הלאומית

# data[].attributes.subject
האסיפה הלאומית

# data[].attributes.body
ב-12 ביוני 1789, החלו נציגי המעמד השלישי להתנהל בנפרד מאספת המעמדות וב-17 הכריזו על עצמם כ"אספה הלאומית". תושבי פריז היו באופוריה מהשינויים החדשים והביעו תמיכה נמרצת באספה.

לאחר התנגדויות לקיום לאספה, לואי ה-16 אישר את כינונה והציב בה את שר האוצר- ז'אק נקר.  נקר רצה לתת לפשוטי העם והבורגנים מספר הטבות. לואי השישה עשר, שהיה נתון להשפעתם של האצילים הבכירים, חדל לשמוע לעצותיו של נקר והתחיל להתנגד בפועל לחוקי האספה הלאומית. הוא סירב לחתום על צוויה, דרש להחזיר על כנה את אספת המעמדות וגרם להם אי נוחות רבה.

# data[].attributes.attachment_caption
אספת המעמדות של 1789

# data[].attributes.headline
אסיפת המעמדות

# data[].attributes.subject
אסיפת המעמדות

# data[].attributes.body
אספת המעמדות הייתה עד המהפכה הצרפתית האספה הכללית של צרפת, בה היו מיוצגים כל אחד משלושת המעמדות בצרפת. בשנת 1789 התכנסה אספת המעמדות לראשונה מאז 1614. האספה גררה זעם רב בקרב אנשי המעמד שלישי מכיוון שיצוגם באספה אינו טעם למספרם היחסי בתוך צרפת.

# data[].attributes.body
אחת הסיבות העיקריות לפריצת המהפכה הצרפתית היה המשבר הכלכלי החמור, שנגרם כתוצאה מפזרנות על מלחמות מיותרות ועל חצר מלכות ראוותנית. סיבה נוספת למשבר הכלכלי הייתה שיטת גביה ארכאית שבמסגרתה שולם הרוב המכריע של המסים על ידי המעמד השלישי (הבורגנות והאיכרוּת).

# data[].attributes.attachment_caption
Jean Huber, Un dîner de philosophes (1772/1773)

# data[].attributes.headline
תנועת ההשכלה והנאורות

# data[].attributes.subject
תנועת ההשכלה והנאורות

# data[].attributes.body
תנועת ההשכלה העמידה במרכז את האדם היחיד, את טובתו וחירותו.
על-פי רעיונות ההשכלה, לא הכלל ולא החברה הם הקובעים את דרך חייו של אדם - אלא רצונו שלו. עקרונות מודרניים ופורצי דרך אלה הציתו בראשם של תושבי צרפת רעיונות שלימים יובילו והתנוססו על דיגלה של המהפכה הצרפתית.