# data[].attributes.attachment_link.description
Utdanningsprogram med programfagene helsefremmende arbeid, kommunikasjon og samhandling og yrkesliv i helse- og oppvekstfag og yrkesfaglig fordypning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ansatte i barnehage har høyt engasjement og trives svært godt i jobben sin. Det er likevel en del utfordringer knyttet til arbeidet. 'En bra dag på jobb' kan bidra til bedre arbeidsflyt, mer motivasjon og mindre sykefravær.

Om prosessen

Slik bruker dere verktøyet

Opplegget er enkelt. Det starter med at dere på egen hånd ser filmer som berører ulike temaer om deres arbeid. Deretter samles avdelingen eller hele barnehagen til to møter på 1,5 til 2 timer. Basert på alle ansattes innspill kommer dere fram til en konkret handlingsplan.

Det anbefales at leder, tillitsvalgt og verneombud samarbeider om å være prosessansvarlige. De har som oppgave å organisere fellesmøtene: bestille materiell, invitere ansatte og lede møtene.
I tillegg skal de lage oppsummeringer fra møtene og bli enige om hva som skal stå i handlingsplanen.

Introduksjon

En kort film om betydningen av et godt arbeidsmiljø

Trivsel er viktig for et godt arbeidsmiljø, men det handler også om noe mer: Om hvordan vi i fellesskap planlegger, organiserer og gjennomfører arbeidet. Se filmen for å få vite mer.

Forberedelser

Hvilke utfordringer er knyttet til arbeidet?

Filmene under beskriver faktorene som i størst grad påvirker arbeidsmiljøet i barnehager. Forbered dere til statusmøtet ved å se filmene på egen hånd.

Andre utfordringer

Dårlig inneklima

Dårlig ventilasjon, tørr luft og trekk har betydning for trivsel og produktivitet. Det kan føre til tretthet, hodepine eller tørrhet i hals og øyne.

Konflikter

Konflikter på arbeidsplassen kan oppstå når en person eller en gruppe oppfatter at egne mål, verdier og meninger blir hindret av en motpart.

Ubalanse mellom innsats og belønning

Denne type ubalanse handler om hvorvidt man opplever å få fortjent respekt og anerkjennelse for den jobben man gjør. Det kan også oppleves som en ubalanse mellom størrelsen på lønn og innsatsen man legger ned i arbeidet.

Hudkontakt med rengjørings- og desinfeksjonsmidler

Produkter til vasking og desinfeksjon kan ofte ha irriterende, avfettende, allergifremkallende eller etsende virkninger på huden.

Vann på huden

En av de viktigste risikofaktorene for å utvikle arbeidsrelaterte hudplager er såkalt vått arbeid. Særlig håndvask forekommer svært hyppig i barnehager.

Vil du vite mer om faktorer i arbeidet? Besøk noa.stami.no

Hvordan er det hos oss?

Statusmøte
Formålet med dette møtet, som tar 1,5 - 2 timer, er å snakke om hvilke utfordringer som finnes på deres arbeidsplass.
Prosessansvarlige leder møtet. Det kan være lurt at dere igjen ser filmene sammen. Del dere i grupper på 4-6 personer og gi en plansje til hver gruppe. Diskuter hver faktor som er beskrevet i filmene over.

Diskuter:

Kjenner vi oss igjen i de utfordringene vi ser i filmene?

Hva er de største utfordringene hos oss?

Kan vi beskrive noen situasjoner fra egen arbeidshverdag?

Er det noen typiske arbeidsoppgaver eller situasjoner som er mer problematiske enn andre?

Er det andre ting hos oss som er mer relevante?

Husk at dere ikke skal snakke om hvordan utfordringene løses før i neste møte.

Når statusmøtet er slutt, samler de prosessansvarlige inn alle plansjene. Så lager de en oppsummering, som de skriver inn i den indre sirkelen på plansjene som skal brukes på neste møte; tiltaksmøtet.

Hva kan vi gjøre hos oss?

Tiltaksmøte
I dette møtet skal dere komme fram til hva som er gode tiltak i deres arbeidsmiljø. Møtet tar omtrent 1,5 - 2 timer. Se filmen for å få vite mer. For teksting: Trykk CC nederst på filmen.
Prosessansvarlige leder møtet. Start med å se filmen over. Del dere i grupper på 4-6 personer, og gi en plansje til hver gruppe. Ta utgangspunkt i oppsummeringen fra forrige møte, og diskuter hvordan dere kan forbedre hver enkelt faktor hos dere.

Diskuter:

Hva er vi gode på? Finn tre bevaringspunkter.

Er det noe vi kan bli bedre på? Finn tre forbedringspunkter.

Er det enkelte forhold i jobben vi bør ha særlig fokus på?

Er det arbeidsoppgaver som kan organiseres annerledes?

Er det andre faktorer i vårt arbeidsmiljø vi bør ta tak i - og hvordan?

De prosessansvarlige samler inn plansjene etter møtet.

Veien videre

Lag en handlingsplan

Ut fra forslagene i tiltaksmøtet setter de prosessansvarlige opp en konkret handlingsplan for hvordan dere skal jobbe videre med arbeidsmiljøet.

Handlingsplanen bør henges opp på veggen eller synliggjøres på annen måte, slik at alle blir minnet om tiltakene hver dag.

Resultatene fra arbeidsprosessen bør også tas videre i de formelle organene for arbeidsmiljø- og HMS-arbeid.

For å lykkes er det viktig å gjøre jobben med arbeidsmiljø til en kontinuerlig prosess med systematisk oppfølging.

Husk at arbeidsmiljø er ferskvare! Sett gjerne tidsfrister eller en konkret dato for et oppfølgende møte litt frem i tid, der dere sammen evaluerer tiltakene dere har kommet frem til.

Lykke til!

Hva synes du om prosessen?

Forstod du alt eller var det uklart?

Takk for din tilbakemelding!

# data[].attributes.attachment_link.title
En bra dag på jobb - Verktøy for arbeidsmiljø i barnehage

# data[].attributes.attachment_link.description
Ansatte i barnehage har høyt engasjement og trives svært godt i jobben sin. Det er likevel en del utfordringer knyttet til arbeidet. 'En bra dag på jobb' kan bidra til bedre arbeidsflyt, mer motivasjon og mindre sykefravær. Om prosessen Opplegget er enkelt.

# data[].attributes.headline
Profiler for grunnleggende ferdigheter på jobbeb: Barnehageassistent

# data[].attributes.subject
Profiler for grunnleggende ferdigheter på jobbeb: Barnehageassistent

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det eneste du trenger å være for å kunne jobbe i barnehage er skikket.

Det er mange yrker som har skikkethetsvurdering før en blir kvalifisert. Barnehagelærere som blant annet jobber som pedagogiske ledere gjennomgår skikkethetsvurdering under utdanningsforløpet. Men det finnes ingen skikkethetsvudering for assistenter, det som i dag heter pedagogiske medarbeidere, som jobber i barnehage. I et jobbintervju vil ikke en barnehageleder kunne avdekke om en potensiell ansatt er skikket til å jobbe med barn. Det eneste kravet er at alle som får tilbud om jobb må fremlegge politiattest, men den viser kun om du har plettfri vandel og ikke om du er skikket.

Det å være skikket til å jobbe i barnehage innebærer at du må være glad i barn, og forsvare barns rett til å være barn. Det betyr at du lytter til barn, tar barna på alvor og tar deg tid til å forstå hva de uttrykker. Det krever tålmodighet. Barn opplever ikke tid på samme måte som deg. Konseptet tid er noe barn lærer og begynner å forstå når de begynner på skolen.

Du må vite hva trygghet betyr og hva det innebærer å være en trygg voksen. Du kan for eksempel søke opp trygghetssirkelen og lære deg hva den betyr. Men det hjelper ikke å forstå den hvis du ikke klarer å bruke den hver eneste dag, i hver eneste situasjon, med hvert eneste barn.

Du må gi barna positiv motstand. Barn trenger motstand og kan ikke alltid få viljen sin, men barn trenger å lære å forstå hvorfor de ikke kan få det som de vil. Du må kunne sette deg ned i barns høyde. Være sammen med barna på gulvet og snakke sammen i mer enn fem minutter. Du trenger ikke å vaske klær, henge opp tøy eller oppholde deg på kjøkkenet mer enn nødvendig.

Du må kunne snakke med barn og ta deg tid til å snakke med barna på en forståelig og utfyllende måte. Det betyr at du må bruke hele setninger, ikke bare enkeltord. Barn skal snakkes med, ikke til, barn er ikke hunder og skal ikke kommanderes. Det betyr at du snakker med barn med respekt og viser at du anerkjenner barn som selvstendige individ. Samtaler du har med barn er like viktige som samtalen du har med mennesker på din egen alder. Snakker du ned til mennesker på egen alder, kommanderer, viser mangel på forståelse og toleranse, har du heller ikke det som skal til for å snakke med barn. Snakk med barna som du vil at barna skal snakke til hverandre.

Utetiden er ikke en forlenget pause til å utveksle hverdagslige tanker med dine medansatte. Det som skal skje i helgen, det som skjedde i helgen eller det du skal gjøre etter jobb kan du snakke med dine kollegaer om når du har matpause. Du må legge bort mobiltelefonen og være til stede med barna i leken og få oversikt over barnegruppen. Hvem leker med hvem? Er det noen barn som er utenfor leken? Er det noen barn som mobber? Hva kan jeg gjøre akkurat nå for at barnegruppen kan fungere bedre?

Jeg har opplevd å bli avbrutt i kommunikasjon med barn fordi en voksen mente at jeg måtte gjøre noe annet istedenfor. Kommunikasjon med barn er noe av det viktigste voksne gjør sammen med barn i barnehagen. Jeg mener at det som kommer nederst på listen er om en har vasket bordene på avdelingen etter måltid eller ryddet på kjøkkenet.

Jeg har opplevd å bli jaget ut av avdelingen fordi en ansatt ikke ville at jeg skulle være der under samlingsstund. Jeg trodde først den ansatte tullet og prøvde å være morsom, men jeg har ikke opplevd at noen tuller og prøver å være morsom med forakt i blikket. Dette utspilte seg foran hele barnegruppen og måten jeg ble snakket til ble også brukt til å få kontroll på barnegruppen.

Jeg har opplevd at barna har blitt kjeftet på gjentatte ganger på tross av at jeg har påpekt at vi skal utøve en anerkjennede pedagogikk. Kjeftingen gikk på at barna ikke skulle løpe inne, sitte rolig ved bordet under måltidet og i samlingsstund, og ikke rope inne. Dette utartet seg til at den voksne ignorerte meg og kun kjeftet på barna når personen ikke trodde jeg var i nærheten.

Du må kunne forebygge mobbing. For å gjøre det må du begynne med deg selv. Det innebærer å ta vare på dine medansatte. Uten et godt arbeidsmiljø vil du aldri klare å hindre mobbing blant barna. Uten gode, dedikerte og samarbeidsvillige kollegaer som tar initiativ, og vet at empati ikke bare er noe en har overfor barn, men også mellom de en jobber sammen med, ville hverdagen fort bli kaotisk og konfliktfylt. Det gjelder ikke bare blant de ansatte, men også i barnegruppen. Hvis ikke de voksne har det fint sammen sprer det seg til barna, for barn kopierer voksne.

Du må vite hva likestilling og likeverd er i praksis, og at vi lever i et mangfoldig samfunn med ulike mennesker med forskjellig bakgrunn. Barn har rett til å bli behandlet individuelt, for alle har ulike behov. Det betyr at barn ikke skal behandles likt, men alle barn skal ha like muligheter. Dette kan høres selvmotsigende ut, men det betyr at vi alle, barn også, har forskjellige forutsetninger og det skal respekteres. Noen barn trenger tettere oppfølging. Det kan være språkutfordringer, motoriske utfordringer eller sosial kompetanse. Dette må du ta hensyn til.

Du snakker vel ikke på samme måte til kjæresten din, som du snakker med dine venner, bekjente, naboen, eller dine foresatte og andre slektninger? Vi er alle forskjellige overfor forskjellige mennesker.

# data[].attributes.attachment_link.title
"Til deg som har lyst til å jobbe i barnehage"

# data[].attributes.attachment_link.description
Det eneste du trenger å være for å kunne jobbe i barnehage er skikket. Det er mange yrker som har skikkethetsvurdering før en blir kvalifisert. Barnehagelærere som blant annet jobber som pedagogiske ledere gjennomgår skikkethetsvurdering under utdanningsforløpet. Men det finnes ingen skikkethetsvudering for assistenter, det som i dag heter pedagogiske medarbeidere, som jobber i barnehage.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De snakker godt norsk og har til felles at de har jobbet i barnehage over lengre tid. Kommunikasjon med kollegaer og barn kan likevel være en utfordring når det gjelder å forstå kjappe beskjeder, ha høytlesing for barn eller uttrykke meninger i faglige diskusjoner. Med kurset "Barnehagenorsk" endret dette seg kraftig til det bedre.

Førstelektor og en av utviklerne av kurset, Elena Tkachenko ved Høgskolen i Oslo og Akers

hus (HiOA) forklarer.

- Et stadig økende antall barnehageansatte har et annet morsmål enn norsk. De trenger å videreutvikle ferdighetene sine, selv om de allerede snakker språket godt og har jobbet i barnehage i mange år. På kurset kombinerer vi barnehagerelatert språklæring med faglig kunnskap. Dermed blir alt innholdet direkte relevant for situasjoner kursdeltakerne møter hver dag i arbeidet sitt. Norsk som er god nok til å klare seg i det daglige Norge, kan altså komme til kort når du skal jobbe i for eksempel barnehage. Da stilles det andre krav. Du bør ha god språkforståelse, lære deg et nytt fagspråk og skjønne nok av Alf Prøysens barnesanger og eventyr til å kunne formidle innholdet med innlevelse.

Faglige begreper

Både kroatiske Slavica Ilic (39) og somaliske Amina Mohammed (57) har gått flere norskkurs, jobbet i Slime Gård barnehage i Oslo som assistenter i mange år og er godt integrert i det norske samfunnet på alle måter. Likevel utgjorde "Barnehagenorsk" stor forskjell i hvordan de utfører jobben i barnehagen og forholder seg til kolleger, barn og foreldre.

- Det gikk et lys opp for meg da vi gikk gjennom rammeplanen og fikk en skikkelig innføring, sier Ilic.

- Ja, norsk er ikke noe problem, men det unike ved dette kurset er at det er skreddersydd for flerspråklige barnehageansatte. Nå deltar vi i den faglige diskusjonen på et helt annet nivå og tør spørre og bidra mer enn før, sier Mohammed.

Nettopp det skyldes to ting; ikke bare førte kurset til at assistentene bidro mer muntlig enn før. Det førte også til at kollegene i barnehagen turte si i fra om misforståelser, feiltolkninger og uttale. Tidligere var dette et område der man var redde for å såre.

- Når beskjeder blir gitt i full fart sier assistentene gjerne at de forstår uten at de nødvendigvis gjør det. Mange kommer fra en kultur der man ikke setter spørsmålstegn ved sjefen. Etter pilotkurset meldte både styrere og studenter om større åpenhet rundt språket. Assistentene spør mer når de er usikre og kollegene tør å tilby hjelp, sier høgskolelektor ved HiOA og en av utviklerne av kurset, Benedikte Homme Fevolden.

Assistentene har også blitt mer bevisste på nyansene i språket, de skriver bedre og har begynt å skrive rapporter. Noe mange kviet seg for. Det rapporteres også om økt lærelyst nå som de grunnleggende redskapene er på plass.

For Ilic betydde kurset at hun nå ønsker å utdanne seg til barnehagelærer.
Tar ting for gitt
Styrer i Slime Gård barnehage, Kristin Vengel Kaagaard, har støttet sine to assistenter fullt ut i utdanningen og fikk seg et par aha-opplevelser underveis.

- Jeg hadde for eksempel ikke tenkt på dette med formidling av beskjeder. Bare det at de på kurset lærte helt grunnleggende ting som å planlegge en tur med barna. Hvordan informere foreldre skriftlig? Hvordan innhente tillatelser? Hvordan finne ut av transport og priser? Ting vi andre tar for gitt kan flerspråklige finne utfordrende. Dette har vært et rent løft for oss alle og gitt oss en ny bevissthet rundt språket.

- For meg har dette også ført til at jeg har større selvtillit og har begynt å ta initiativ til høytlesning og sang. Nå kan jeg svare bedre på barnas spørsmål og synes litteraturformidling er gøy i stedet for skummelt, ler Mohammed.

- Bare legg merke til det når skravla går på pauserommet, at noen alltid er stille. De smiler, nikker og ler, men de bidrar ikke muntlig. Hvorfor det? Dreier det seg om flerspråklige ansatte, handler det også om nettopp disse tingene. Usikkerheten, manglende språklig selvtillit og frykten for å si noe feil. Eller rett og slett manglende forståelse for den faglige samtalen. Det som er en selvfølge for noen, kan være et hinder for andre, og jeg er glad vi nå har en bevissthet rundt dette, avslutter styreren.

Om Barnehagenorsk:

Kurset starter høsten 2014 på Høgskolen i Oslo og Akershus for barnehageansatte med behov for å videreutvikle norskspråklige ferdigheter knyttet til arbeid i barnehagen. Kurset retter seg mot barnehageansatte med et annet morsmål enn norsk som har jobbet minst seks måneder i barnehagen.

Det er et arbeidsrelatert språkkurs hvor studentens arbeidsplass er en viktig språklæringsarena. Kurset bidrar til at studenten utvikler muntlig og skriftlig norskspråklig kompetanse og får større forståelse for det pedagogiske arbeidet i barnehagen.

Det gis innføring i faglige emner som er relevante for barnehagearbeid. Studiet gir studentene språklig og faglig grunnlag for å begynne på andr relevante utdanningstilbud.

Studentenes arbeidsplass involveres som læringsarena og utvikler et miljø der minoritetsspråklige ansatte kan utvikle sin norskspråklige kompetanse gjennom deltakelse i det daglige arbeidet.

Barnehagenorsk har åtte samlinger på høgskolen, veiledning i barnehagen og noe egenaktivitet mellom samlingene. Tiltaket gjennomføres på oppdrag fra Fylkesmannen i Oslo og Akershus og NAFO og pilotprosjektet startet på oppdrag for Bydel Søndre Nordstrand i Oslo.

# data[].attributes.attachment_link.title
Godt norsk er ikke nødvendigvis godt nok for barnehagen

# data[].attributes.attachment_link.description
De snakker godt norsk og har til felles at de har jobbet i barnehage over lengre tid. Kommunikasjon med kollegaer og barn kan likevel være en utfordring når det gjelder å forstå kjappe beskjeder, ha høytlesing for barn eller uttrykke meninger i faglige diskusjoner. Med kurset "Barnehagenorsk" endret dette seg kraftig til det bedre.

# data[].attributes.attachment_link.description
Godt norsk er ikke nødvendigvis godt nok for barnehagen. Det fikk studentene i nybrottsprosjektet «Barnehagenorsk» erfare.

# data[].attributes.attachment_link.description
Som barnehageassistent hjelper du til med de daglige aktivitetene og gjøremålene i en barnehage.