# data[].attributes.body
מילים בפסק הדין: כ-2400

מילים באמ;לק: כ- 600

# data[].attributes.headline
פאנל שידור ערוץ 14

# data[].attributes.subject
פאנל שידור ערוץ 14

# data[].attributes.headline
נשיאת בית המשפט - אסתר חיות

# data[].attributes.subject
נשיאת בית המשפט - אסתר חיות

# data[].attributes.headline
זהבה גלאון - יו״ר מרצ

# data[].attributes.subject
זהבה גלאון - יו״ר מרצ

# data[].attributes.body
לטעמינו ההחלטה של בג״צ לאפשר לערוץ 14 להקים עמדת שידור במטה מפלגת מרצ ערב הבחירות היא ההחלטה הטובה ביותר שיכלה להתקבל.
לדעתינו, הטענות של מפלגת מרצ על פגיעה בחופש הביטוי הן בגדר אבסורד.
המפלגה חרטה על דגלה את עקרון חופש הביטוי, אך היא לא שמה לב שבכך שהיא לא מאפשרת את הקמת מטה השידור של ערוץ 14, היא חוסמת חופש ביטוי של ציבור שלם, שזכאי לעדכון עיתונאי אמין בעיניו. היא טוענת שערוץ חדשות זה לא ראוי להירא ערוץ חדשות רק מפני שהוא לא רואה עין בעין עם ערכי המפלגה ומייצג ציבור שונה בדעותיו.
אנו חושבות שטוב תעשה מפלגת מרצ חושבים עם עצמה ותבדוק האם היא באמת עומדת מאחורי הערכים אותם היא דואגת לייצג ביראה. במיוחד כאשר זה בזמנים שפחות נוח לה לעשות זאת.

# data[].attributes.headline
מסקנות והכרעה

# data[].attributes.subject
מסקנות והכרעה

# data[].attributes.body
באשר לטענת מרצ שבג״צ אינו הסמכות לדון בעניין זה - השיב בג״צ כי מכלול נסיבותיו של מקרה זה מצדיק שימוש בסמכות בג״צ. אפשר למצוא את ההצדקה לכך בחוק יסוד השפיטה 15(ג) - לפיו בג״צ "ידון בעניינים אשר הוא רואה צורך לתת בהם סעד למען הצדק ואשר אינם בסמכותו של בית המשפט או של בית דין אחר".

ולגופו של עניין, בית המשפט הכיר בזכות חופש הביטוי של מפלגת מרצ שמתממשת בין היתר בבחירה שלה כיצד להתנהל מול גופי תקשורת. אך בית המשפט קבע כי למרות זאת אי אפשר להתעלם מהאופי הציבורי המובהק של האירוע שמצריך גם הטלת חובות מנהליות על המפלגה, בין היתר גם החובה לנהוג בשוויון ולכבד את חופש העיתונות. ולכן בית המשפט חייב את מפלגת מרצ לאפשר לערוץ 14 להציב עמדת שידור במטה המפלגה לטובת סיקור האירוע לקהל צופי הערוץ.

לטענת בית המשפט החופש העיתונאי המגיע לערוץ 14 אינו סותר את הזכות לחופש פעולה ומימוש חופש הביטוי באופן מלא של מפלגת מרצ, מפני שהמפלגה אינה מחויבת לשתף פעולה בראיונות או במסירת מידע לערוץ 14, ובכך שומרת על האינטרסים שלה ועל פרטיותה.

# data[].attributes.body
חופש הביטוי: חופש הביטוי וההבעה הוא זכותו של כל אדם להביע את דעתו ולומר את שברצונו לומר מבלי שיוטלו הגבלות שרירותיות על כך, בכל הדרכים המשמשות לכך: דיבור, כתיבה, צילום, הסרטה, וכל דרך תקשורת אחרת.

חופש עיתונות: חופש העיתונות בישראל אינו מעוגן בחקיקה, אלא בפסיקות בג״צ (בג״צ ״קול העם״, 1953). חופש העיתונות הוא תוצאה של חופש הביטוי - חופש העיתונות הוא זכות המגנה על כך שכל אחד יכול להפיץ מידע בכל אמצעי ביטוי. זה כולל גם את הזכות לגשת ולקבל מידע.

עיקרון השוויון: עקרון השוויון משמעותו כי אין להגביל חירותו של אדם בשל שיקולים הנוגעים להשתייכותו הקבוצתית.

חופש העיסוק: חופש העיסוק הוא הזכות הטבעית של כל אדם לעסוק בכל עיסוק או מקצוע שיחפוץ בו.

זכות הציבור לדעת: זכות הציבור לדעת הינה החירות הבסיסית של כל אדם ואדם, כחלק מציבור כולל או/ו כאדם פרטי, לדעת כל שקשור אליו, לסביבתו, לתחומי חייו, לעינייניו ולכל צרכיו באשר הם.

# data[].attributes.body
https://supremedecisions.court.gov.il/Home/Download?path=HebrewVerdicts/22/320/072/a02&fileName=22072320.A02&type=4

# data[].attributes.headline
טענות העותרים - ערוץ 14

# data[].attributes.subject
טענות העותרים - ערוץ 14

# data[].attributes.body
בכך שמרצ לא אפשרה לערוץ 14 להקים תחנת שידור במטה המפלגה ערב הבחירות הם פגעו במספר זכויות חשובות:

1) חופש העיתונות שנפגע מעצם חוסר היכולת לשדר ממטה המפלגה ערב הבחירות.

2) עקרון השוויון  – שנפגע בעצם זה שקהל צופיו של הערוץ מופלה לרעה בכך שלא מקבל את מלוא המידע ערב הבחירות כשברור שבערב כזה יש עניין לציבור לדעת מה מתרחש במטה המפלגות.

3) חופש העיסוק שנפגע בכך שנשללה האפשרות מעיתונאי הערוץ למלא את עבודתם כראוי.

4) זכות הציבור לדעת שנפגע בכך שמדובר באירוע ציבורי ולא פרטי ולכן ישנה זכות גם לציבור שצורך את המידע מערוץ 14 לדעת. בניגוד לבחירה של המפלגה לאיזה ערוץ להתראיין - שם אנו מכבדים את פרטיותם.

# data[].attributes.body
תאריך: ו' בחשון התשפ"ג (31.10.2022)

בית משפט: בית משפט גבוה לצדק

שם השופטים: הנשיאה אסתר חיות, המשנה לנשיאה עוזי פוגלמן, השופטת דפנה ברק-ארז

העותרים: ערוץ יהודי ישראלי בע"מ (ערוץ 14) ע״י עו"ד יגאל דנינו

המשיבים: מרצ - השמאל של ישראל בראשות זהבה גלאון ע״י עו"ד אורי הברמן

סיבת העתירה: מפלגת מרצ לא אפשרה לערוץ 14 להציב עמדת שידור במטה המפלגה בליל הבחירות.

# data[].attributes.headline
טענות המשיבים - מפלגת מרצ

# data[].attributes.subject
טענות המשיבים - מפלגת מרצ

# data[].attributes.body
1) ערוץ 14 הינו ערוץ תעמולה שנועד לשרת אינטרסים מסוימים במפה הפוליטית ולא ערוץ חדשות שמטרתו להעביר מידע לקהל צופיו. לכן במקרה כזה אין פגיעה בחופש העיתונות של הערוץ, מפני שהוא לא נחשב ערוץ עיתונות.

2) ההחלטה שלא להזמין את נציגי הערוץ למטה הבחירות היא ״ביטוי לסלידתה של המפלגה מהתנהגות הערוץ, מהזלזול המופגן״

3) חשש של המפלגה ״מהפצת 'פייק ניוז'״ על ידי הערוץ.

4) לא מקומו של בג״צ לדון בעניינים אלה, לפי חוק יסוד: השפיטה סעיף 15(ד). לטענת מרצ ״מפלגה איננה נכללת באף לא אחד מן הגופים הכפופים לסמכות בג״צ״.

5) זהו אירוע פרטי, ולכן אין מחובתם לאפשר לכולם להיכנס.

6) מרצ הינה מפלגה המקדמת ערכים מסוימים, וזכותה לפעול לפי צו מצפונה תוך מחויבות לחברי המפלגה ולתומכיה. על כן היא רשאית להחליט על פי שיקול דעתה לאיזה גופים היא מאפשרת לסקר את פעילותה.

# data[].attributes.headline
השאלה המשפטית 

# data[].attributes.subject
השאלה המשפטית 

# data[].attributes.body
האם ההחלטה של מפלגת מרצ לא לאפשר לערוץ 14 להקים תחנת שידור ממטה המפלגה ערב יום הבחירות נעשתה כדין?

# data[].attributes.headline
אז מה בעצם כל הסיפור?

# data[].attributes.subject
אז מה בעצם כל הסיפור?

# data[].attributes.body
לקראת יום הבחירות לכנסת ה25 בשנת 2022 החליטה מפלגת מרצ המתמודדת בבחירות, לא לאפשר לערוץ 14 להקים עמדת שידור במטה המפלגה כדי לסקר משם את תוצאות הבחירות בזמן חשיפת התוצאות. בתגובה, ערוץ 14 החליט לעתור לבג״צ במטרה שבג״צ יחייב את מרצ לאפשר לערוץ להקים בסופו של דבר עמדת שידור במטה המפלגה בערב הבחירות.