# data[].attributes.body
Kambrikauden räjähdys

Olosuhteet maapallolla olivat suotuisat elämälle. Peto- ja saaliseläinten koevoluutio.
Lähes kaikkien eliökunnan pääjaksojen kantamuodot kehittyivät.

# data[].attributes.body
Kasvien ja eläinten sopeutuminen maan pinnan elinolosuhteisiin alkoi.

Kalat polveutuivat matomaisista ja kallottomista selkäjänteisistä eliöistä. Kaloille kehittyi nikamista muodostunut selkäranka, joka mahdollisti sulavammat liikkeet.

Kasvien ja sienten koevoluutio ja siirtyminen maalle.

Kotelo- ja kantasienet eriytyvät omiksi kehityslinjoikseen.

# data[].attributes.body
Putkilokasvien kehitys

Kasvien koko alkoi suurenemaan. Putkilokasvit sopeutuivat maalla elämiseen sammalia nopeammin rakenteensa ansiosta.

# data[].attributes.body
Eläimet siirtyivät maalle

Eläinten hengityselimistö sekä tuki- ja liikuntaelimistö kehittyi siten, että eläimet pystyivät selviämään kuivalla maalla.

Eläinten varhaiset muodot kykenivät kulkemaan sekä maalla että vedessä.
Ensimmäiset maaeläimet olivat selkärangattomiin kuuluvia niveljalkaisia, ja ensimmäiset maaselkärankaiset olivat kalasammakoita.

Myös jäkälät eli syanobakteerien ja viherlevien kanssa symbioosissa elävät sienet ovat jo syntyneet.

# data[].attributes.body
Sammakkoeläimet

Kalasammakot olivat ensimmäisiä maaselkärankaisia. Luukudoksesta muodostunut selkäranka toimi mineraalivarastona ja keuhkot mahdollistavat hapen ottamisen ilmasta. Raajat ja lihakset vahvistuivat, koska vesi ei enää kannatellut eliön kehoa.

# data[].attributes.body
Matelijat

Maan pinnalle muodostuivat ensimmäiset metsäekosysteemit.
Matelijat kehittyivät sammakkoeläimistä. Ne eivät olleet enää riippuvaisia kosteasta ilmastosta ja vesiympäristöstä, sillä niille oli kehittynyt kyky munia maalle.

# data[].attributes.body
Permikauden joukkotuho

Ilmasto lämpeni, kuivui ja merenpinta laski.
Yli 96% meressä elävistä eliölajeista kuoli sukupuuttoon.
Eliökunnan kehityshistorian suurin tunnettu sukupuuttoaalto ja jonka seurauksesta kehittyivät dinosaurukset.

# data[].attributes.body
Dinosaurukset, nisäkkäät: matelijoiden valtakausi

Ilmatilan valloittivat lentoliskot, meriin syntyi paljon uusia lajeja kuten kalaliskoja ja joutsenliskoja, ja kuivalle maalle kehittyivät dinosaurukset.

Esinisäkkäillä oli matelijoiden kaltaisia piirteitä.

# data[].attributes.body
Paljassiemeniset

Siitepölyn ja siemenien kehittyminen mahdollisti kasvien lisääntymisen kuivassa ilmastossa. Siementä ympäröivä kova ja paksu siemenkuori suojasi alkiota kuivuudelta, kuumuudelta ja kylmyydeltä.

# data[].attributes.body
Linnut kehittyivät dinosauruksista, joidenka karvoista alkoi kehittyä sulkia ja suomuista alkoi kehittyä lintumaisia suomuja (avian scales). Hieman myöhemmin, näille alkeisille linnuille myös kehittyisi kyky liitää ja myöhemmin lentokyky. Lentokyvyn mahdollisti ilmapussit ja ontot luut.
Munan ansiosta lisääntyminen oli mahdollista kuivassa ympäristössä.

# data[].attributes.body
Koppisiemeniset

Kukan kehittyminen paransi koppisiemenisten kasvien lisääntymismenestystä. Koppisiemenisten kasvien ja niitä pölyttävien eläinten koevoluutio. Kukista on kehittynyt houkuttelevan muotoisia, värisiä ja tuoksuisia. Pölyttäjäeläinten rakenteet ja käyttäytyminen ovat vastaavasti kehittyneet siten, että pölytys on tehokasta ja hyödyttää vuorovaikutussuhteen molempia osapuolia.

# data[].attributes.body
Istukalliset nisäkkäät kehittyvät, ja istukan ansiosta myöhemmin eläimet alkaisivat synnyttämään poikasensa elävinä.
Nisät ja imettäminen mahdollisti poikasten ravinnon saannin syntymän jälkeen.
Alkio kehittyi turvassa ja sopivassa lämpötilassa kohdun sisällä.

# data[].attributes.body
Kädellisten ryhmä kehittyy pienistä, puissa elävistä nisäkkäistä, joille oli kehittynyt pidemmät ja vahvemmat kädet, joissa on liikuteltava peukku.

# data[].attributes.body
Viides sukupuutto

Dinosaurukset kuolivat, ja ilmastonmuutoksen vuoksi monet lajit olivat sukupuuttovaarassa jo ennen tuhoisaa meteoriitti-iskua. Myös monien kasvilajien kuoleminen sukupuuttoon oli osasyynä dinosaurusten joukkosukupuuttoon.
Linnut ja nisäkkäät saivat lisää elintilaa, ja alkoivat lisääntymään ja kehittymään.

# data[].attributes.body
Puissa kiipeily vaikutti raajojen ja aistien kehitykseen.

# data[].attributes.body
Ihmiset, Homo-suku kehittyy. Homo-suvulle tyypillisiä piirteitä ovat työkalujen tekeminen, metsästäminen yhdessä ja korkea älykkyys. Aivot ja muukin ruumis kasvoivat, hampaat pienenivät, koska kypsennetyn lihan syöminen ei vaatinut yhtä paljon voimaa.

# data[].attributes.body
Homo sapiens eli viisas ihminen kehittyy omaksi lajiksi. Homo Sapiens on kotoisin Afrikasta, luultavasti Botswanan tai Etiopian alueilta ja on kehittynyt heidelberginihmisestä.

# data[].attributes.body
Kulttuurievoluutio = tiedon kasautuva siirtyminen yksilöiltä ja sukupolvelta toiselle.

Tiedon siirtyminen yksilön genomin ulkopuolella.

Kilpailuetu, sillä kyettiin levittäytymään laajalle alueelle mm. ravintokasvien, pyyntimenetelmien avulla.

Tällöin luonnon valintapaineet vaikuttavat vähemmän (esim. viisaudenhampaat)

# data[].attributes.body
Teollistuminen

Antroposeeni ja 6.sukupuuttoaalto

Ilmastokriisi

Luontokato

Yhteiskunnallinen muutos

ruuantuotannon, energiajärjestelmien, kuluttamisen muutos

Kulttuurievoluutio mahdollistaa kyvykkyyden kantaa vastuuta

kestävän tulevaisuuden -ideologia → tulevaisuudessa toivoa ja toimintaa

Ihminen alkoi vaikuttaa muiden lajien elinymäristöihin ja evoluutioon merkittävästi.