# data[].attributes.body
Els banys àrabs van ser construïts en 1194 amb una estructura que imitava la dels banys musulmans. La seva funció avanç, segurament, era per als viatgers que volien descansar i la seva funció ara es per anar a visitar-ho. Els francs al 1285 va causar considerables destrosses en l'edifici, llavors, en 1294, Jaume II d'Aragó va accedir, a Ramón de Tolrà, que es quedés els banys àrabs a canvi que ho restaurés.

Els banys estan dividits en cinc recintes: els vestuaris, la sala freda, la sala tèbia, la sala calenta i la sala del forn i la caldera.

Es troba a: Carrer del Rei Ferran el Catòlic, s/n, 17004 Girona

UBICACIÓ: https://www.google.es/maps/place/Ba%C3%B1os+%C3%81rabes/@41.9881809,2.825729,21z/data=!4m5!3m4!1s0x12bae6e66641607f:0x663569fe5b745709!8m2!3d41.9881709!4d2.8257249?hl=es

# data[].attributes.body
El convent de Sant Domènec, Sant Domènec, es troba ubicat a la part oriental de la ciutat de Girona. El conjunt és format per dos claustres, el convent i una església dedicada a l'anunciació de Maria. Entre els contraforts es van construir diverses capelles. Durant el segle XVII (17)es construeixen noves capelles barroques i l'església fou redecorada. La part del convent és al sud de l'església i s'organitza al voltant dels dos claustres, el més proper a l'església és de finals del segle XIII(13) i començaments del XIV(14) i és d'estil de la transició del romànic al gòtic. El conjunt es va veure afectat pel setge va patir Girona el 1809, també per l'exclaustració i desamortització (1822 i 1835).Des de 1827 el convent es va fer servir com a caserna. Actualment és la seu de la Facultat de Lletres de la Universitat de Girona. El 8 de juny de 1985 va ser declarat Monument Històric-Artístic Nacional.

Ubicaciò:

Plaça de Sant Domènec, 11, 17004 Girona

Convent of Sant Domènec

# data[].attributes.body
La lleona, que també es diu el cul de la lleona o la lleona de Girona és una escultura de pedra calcària que es va construir al segle XII. Forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Es troba a Girona en el carrer de la lleona.

La fama i valor de l'escultura va augmentar sobretot a partir del 1986, any en què es va fer una còpia de l'original conservat al Museu d'Art de Girona.

Es diu que aquesta peça es va crear en un taller de la ciutat de Girona.

La hipòtesi més ferma proclama que la lleona estaria relacionada amb una casa, per assenyalar que allà hi havia un hostal amb aquest nom. Tant si l'escultura dona nom a la casa com a l'inrevés, no satisfà ni omple el sentit de la peça.

La llegenda de la Lleona

La llegenda, que l`ha convertida en un dels principals atractius turístics de la ciutat, diu que fa molts anys al carrer Calderers hi havia l`Hostal de la Lleona. Com a reclam per a la clientela hi havia a la paret una columna amb una lleona que s`hi enfilava.

Amb el temps el costum va anar canviant i enlloc de tocar-li el cul es va pasar a fer-li un petó. L`hostal va desaparèixer però malgrat el canvi d`ubicació de la columna, el costum encara persisteix.

UBICACIÓ:
https://www.google.com/maps/place/La+Lleona/@41.5671936,0.8436976,8z/data=!4m9!1m2!2m1!1sla+lleona!3m5!1s0x12bae6e6bf776c45:0xbb60cd92e095f854!8m2!3d41.9879535!4d2.8241371!15sCglsYSBsbGVvbmGSAQlzY3VscHR1cmXgAQA

# data[].attributes.body
És una antiga abadia, de la  qual només es poden visitar l’església i el claustre, és una dels monestir més nobles de tota Catalunya. Es troba ubicada al nucli urbà de la ciutat, cosa poc comú per un monestir, que acostumen a estar el lloc aïllats. Però també és coneguda per la seva estranya  capçalera, de forma asimètrica; i per afegir-hi singularitat el seu campanar de vuit cares.

No és coneix exactament l’any de construcció, però ja existia a meitats del s.X. La construcció que coneixem avui dia es va iniciar a meitats del s.XII, quan Ramon Berenguer el Gran va fer un gran donatiu per sufragar les obres.

L’església és de planta basilical, amb tres naus separades per pilars. A Girona és la seu del Museu d'Arqueologia de Catalunya.

https://www.google.com/maps/place/Monestir+de+Sant+Pere+de+Galligants/@41.988741,2.8243098,17z/data=!3m1!4b1!4m5!3m4!1s0x12bae6e5de7a844d:0x6d6b9e0efda0ab7e!8m2!3d41.988741!4d2.8264985

# data[].attributes.body
Els romans van aixecar al segle I a.C. una poderosa fortaleza que recorría un perímetre gairebé triangular, era una mena de l'acròpolis, La Força Vella, estava molt ben protegida per murs construïts amb grans carreus de pedra. Es tracta del primer recinte de la ciutat de Girona, que es va mantenir invariable fins que el segle X dC, perceptible avui dia en alguns paraments de les muralles. A causa de la seva situació estratègica de Girona, com a ciutat fronterera i pel pas d'exèrcits defensors i invasors cap a altres terres, va condicionar la construcció de la muralla, una construcció de pedres defensiva carolíngia. És un dels itineraris més visitats pels turistes a la ciutat de Girona. És una construcció que s'ha elaborat al llarg de diversos períodes diferents des del segle I aC. al segle IX d.C. fins a la seva reconstrucció al segle XIV. Construïda amb marès, té una alçada de 60 metres que varia en diferents trams i un recorregut total de uns 2 quilòmetres.

UBICACIÓ: https://www.google.com/maps/place/Muralles+de+Girona/@41.9877485,2.8254643,17z/data=!4m10!1m2!2m1!1smuralla+de+girona!3m6!1s0x12bae6e887ef781d:0xac76871a09c7a43d!8m2!3d41.9865488!4d2.8283991!15sChFtdXJhbGxhIGRlIGdpcm9uYVoTIhFtdXJhbGxhIGRlIGdpcm9uYZIBE2hpc3RvcmljYWxfbGFuZG1hcmvgAQA!16s%2Fg%2F122k62hk?hl=ca

# data[].attributes.body
Es va construir al segles 14 i 17

Sembla que l'antiga església va tenir funcions catedralícies, ja que la catedral havia estat convertida en mesquita. Després de la conquesta franca de Girona l'any 795, s'hi va establir una comunitat  regida per un abat, amb una vida dependent de la catedral.  Les obres es van allargar tant en el temps perquè l'església va ser envellida per diferents conflictes en nombroses ocasions al trobar-se fora de les muralles medievals

És de planta basilical i té tres naus separades per quatre arcs formers de mig punt a cada costat de la nau central. El tipus de catedral és Basílica menor i església parroquial.

Ubicació
https://www.google.es/maps/dir//Bas%C3%ADlica+de+San+F%C3%A9lix,+Carrer+Trasfigueres,+4,+17004+Girona/@41.9879804,2.8225197,17z/data=!4m8!4m7!1m0!1m5!1m1!1s0x12bae6e68d1e45c9:0xc7092fc8baa37252!2m2!1d2.8247233!2d41.9880654?hl=es

# data[].attributes.headline
Monument Sant Narcís (Petjada de St. Narcís, i placa mosques: 

# data[].attributes.subject
Monument Sant Narcís (Petjada de St. Narcís, i placa mosques: 

# data[].attributes.body
El miracle de les mosques va succeir, diuen, el setembre de 1286, quan l'exèrcit del rei de França, Felip l'Ardit, va assetjar Girona, amb el rei Pere d'Aragó. Això va ser massa,del cos del sant varen començar a sortir unes mosques gegants que es van posar a picar furiosament tant els soldats francesos com els seus cavalls, ja que era una època de molt vassallatge. La veu popular diu que les mosques havien empastifat els horts francesesos ,fins el punt de fer-les recular, gràcies al seu verí, deixant molts morts pel camí , de les persones que menjaven aquelles verdures/fruites. La petjada de st. Narcís diu que si acarisies la petjada deixada pel sant en el monument, els teus desitjos es compliran

Carrer de les Mosques: https://www.google.com/maps/place/Carrer+de+les+Mosques,+17004+Girona/@41.988543,2.8222714,17z/data=!3m1!4b1!4m5!3m4!1s0x12bae6e69a659011:0x616f64c177e36d2e!8m2!3d41.988543!4d2.8244601