# data[].attributes.body
Diari La Vanguardiaa data 05/03/2014. El 12% de les nenes europees han patit algun tipus d'abús sexual.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Viena, (Efe).- La generalizada violencia contra las mujeres en la Unión Europea (UE) comienza en la infancia, con un 27 por ciento de europeas que asegura haber sufrido castigos físicos y un 12 por ciento haber sido víctimas de violencia sexual antes de los 15 años, según un informe sobre violencia de género presentado hoy.

El documento, elaborado por la Agencia de Derechos Fundamentales (FRA) de la UE, desvela la extensión del problema de la violencia contra las mujeres gracias a una encuesta realizada entre 42.000 mujeres de los 28 Estados comunitarios.

En lo que se refiere a la infancia, el informe advierte de que 12 de cada cien niñas experimentaron algún incidente de abuso sexual, especialmente que un adulto les mostrara los genitales o bien haber sido manoseadas por uno.

Episodios más graves, niñas siendo obligadas a mantener relaciones sexuales con un adulto, fueron reconocidas por un 1 un por ciento de las encuestadas, lo que trasladado a la población general supone 1,8 millones de víctimas de violaciones infantiles.

Agresiones como bofetadas, empujones, puñetazos o cortes fueron reconocidas por casi un tercio de las mujeres, mientras que la violencia psicológica afecta a una de cada diez niñas.

En los casos de asalto sexual, el 97 por ciento de los agresores son hombres, mientras que en otras formas de maltrato físico los autores se reparten casi al 50 por ciento entre hombres y mujeres.

El informe señala que una de cada tres mujeres que son víctimas de violencia sexual por parte de sus parejas, sufrieron ese maltrato también de niñas.

La violencia contra las niñas se ejerce también a través de la agresión a sus madres, advierte la FRA. Así, un 73 por ciento de las madres víctimas de abuso dicen que sus hijas son conscientes de esa situación.

Por eso, el estudio pide crear programas de atención específicos para "niños y familias en riesgo de violencia para detener el ciclo del abuso".

Respecto al abuso psicológico, con amenazas de palizas, abandonos o comentarios como "no te quiero" o "deseo que no hubieras nacido", un 10 por ciento de las europeas dice haber sufrido ese tipo de maltrato por parte de un adulto de la familia.

# data[].attributes.attachment_link.title
El 12 por ciento de las niñas europeas han sufrido algún tipo de abuso sexual

# data[].attributes.attachment_link.description
Viena, (Efe).- La generalizada violencia contra las mujeres en la Unión Europea (UE) comienza en la infancia, con un 27 por ciento de europeas que asegura haber sufrido castigos físicos y un 12 por ciento haber sido víctimas de violencia sexual antes de los 15 años, según un informe sobre violencia de género presentado hoy.

# data[].attributes.body
Diari El Periodico a data 05/03/2014 . La violència sexista castiga a 1 de cada 3 europees.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Les dades són aquestes. L'A-gència de Drets Fonamentals de la Unió Europea (FRA, en les seves sigles en anglès) interpel·la la societat amb l'informe més important sobre la violència contra les dones fet als 28 països membres de la UE, realitzat a partir de 42.000 enquestes i el títol del qual resumeix l'estat de la qüestió: Cada dia i a tot arreu. Primer: el 33% de les europees més grans de 15 anys han patit violència física o sexual en l'últim any, cosa que significa 62 milions de dones.

El mateix percentatge s'obté quan s'aborden aquests abusos en la infància, un dels nous i sorprenents apartats de la macroenquesta presentada ahir a Brussel·les. El director de la FRA, Morten Kjaerum, ho adverteix: "Aquestes dades no poden ser ignorades. El sondeig revela que la violència física, sexual i psicològica contra les dones suposa una gran violació dels drets humans a tota la UE". I elles ho saben: el 78% de les enquestades consideren "molt comú o bastant comú" la violència masclista al seu país. A Espanya, el 22% denuncia haver patit violència física o sexual.

CLIMA GENERAL / La falta de xifres era un problema, ja que la taca d'oli de l'agressió contra les dones quedava amagada i paralitzava la presa de decisions dels estats i del conjunt de la UE. La FRA utilitzarà les seves per forçar un canvi inajornable davant l'estès atac als drets de la dona, inclosa la seva dignitat, segons l'agència de la UE. Les declaracions de les 42.000 enquestades serveixen per treure a la superfície l'extensió de la violència a casa, els espais públics i on line. En les preguntes i l'anàlisi de les respostes es revela la necessitat no només de noves lleis, sinó de la creació d'un clima general en què estiguin implicats des de la policia fins als serveis de sanitat per afavorir la denúncia de les agressions, que tot i ser diàries no són reconegudes per la majoria de les persones, incloses moltes vegades les mateixes víctimes. Algunes són noves, com les vinculades a les noves tecnologies (un 11% de ciberassetjament).

La macroenquesta també desgrana una àmplia tipologia d'assetjaments, inclòs el vinculat a la falta de llibertat econòmica: no poder prendre decisions financeres domèstiques ni fer compres de forma independent, o no poder decidir treballar fora de casa. O la violació en el matrimoni, per a la qual reclama un canvi legislatiu de manera que s'equipari a la perpetrada fora d'aquest d'àmbit.

CANVIS NECESSARIS // Però no són aquests els únics canvis a què porta la investigació de la FRA. Com és possible que, al segle XXI, el 55% de les enquestades (el 50% a Espanya) declarin haver patit assetjament sexual i el 32% d'elles, a mans d'un cap, col·lega o client. En aquestes xifres es pot trobar una de les claus. L'informe és una peça concloent per desmuntar el mite que la violència masclista només es produeix en les parelles i que l'agressió comença i s'acaba amb l'assassinat de les dones. No és així. Tot i que les dades parlen d'una freqüència i extensió de la violència enormes, el sondeig es pot quedar curt. Una de les respostes així ho apunta: el 67% de les enquestades no van informar de l'incident de violència en parella més greu a la policia o a una organització. ¿Per què? Potser perquè, segons assenyalen el 74% de les víctimes d'assetjament, l'episodi més greu que van patir no va merèixer l'atenció policial.

Per posar en relleu alguns dels reptes quan s'observen les dades oficials de la justícia penal per intentar estimar la magnitud de la violència contra les dones, l'exemple de les xifres sobre la violació és il·lustratiu. La FRA destaca que les estadístiques judicials reflecteixen més els mecanismes de recollida de dades i la cultura de la denúncia de la violació que l'"extensió real d'aquest delicte". En el període 2005-2007, el European Sourcebook

indicava que a Suècia la taxa de violacions era de 47 per cada 100.000 dones, i de 2 per cada 100.000 a Grècia i Hongria. Més pròximes a la realitat, les dades del FRA donen ara una mitjana del 5%. Les variables com la mateixa definició de violació, el reconeixement per part de les dones que és un delicte, l'existència de la cultura de la denúncia i el desenvolupament de les investigacions, detencions i sentències són determinants per als resultats.

EL CONTRAST / El cas de Suècia és paradigmàtic per explicar la diferència de dades entre països. Far de la igualtat a la UE, Suècia mostra uns alts índexs de violència física i sexual (28%), en contrast amb el 13% d'Hon-gria, Eslovènia i Polònia. No és que Suècia sigui més violenta, sinó que les sueques tenen una consciència superior de què són les agressions i compten amb més protecció de l'Estat i amb la seguretat que l'agressor serà perseguit.

L'existència de la violència quotidiana es reflecteix en la por confessada per les dones. Les noies, especialment les menors de 30 anys, mostren una preocupació superior a ser agredides físicament o sexualment en públic que en l'esfera privada. Les més grans de 50, per contra, temen l'àmbit privat. L'edat, doncs, és un factor determinant. La violència impacta en les seves vides i deixa profundes seqüeles en elles. El 21% de les europees encara temen ser víctimes d'un assalt físic o sexual. "És una resposta racional a una amenaça real", conclou l'informe ( http://fra.europa.eu/en/theme/gender).

# data[].attributes.attachment_link.title
La violència sexista castiga una de cada tres europees

# data[].attributes.attachment_link.description
Les dades són aquestes. L'A-gència de Drets Fonamentals de la Unió Europea (FRA, en les seves sigles en anglès) interpel·la la societat amb l'informe més important sobre la violència contra les dones fet als 28 països membres de la UE, realitzat a partir de 42.000 enquestes i el títol del qual resumeix l'estat de la qüestió: Cada dia i a tot arreu.

# data[].attributes.body
Pérez Grande, María Dolores. "Mujeres inmigrantes: realidades, estereotipos y perspectivas educativas". Revista Española de Educación
Comparada, 14 (2008) 137-175.

# data[].attributes.body
Mujeres inmigrantes. Factores de Exclusión e Inserción en una
sociedad multiétnica.

# data[].attributes.body
Mujeres inmigrantes. Víctimas de violencia de género. Amnistía
internacional.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Durante los últimos años el número de personas refugiadas que se han visto obligadas a salir de sus hogares y a buscar refugio en un tercer país ha crecido de forma significativa. Según los datos facilitados por ACNUR, más de 60 millones de personas han salido de su país o se han convertido en desplazados. Igualmente, hay un número muy importante de personas que se han visto obligadas a salir de sus hogares por razones económicas y a migrar en busca de una vida mejor.

Las razones por las cuales las personas migran son diversas y a menudo complejas. Hay personas que se trasladan a otros países para mejorar su situación económica o para continuar su educación. Otras se ven obligadas a abandonar su país para escapar de abusos contra los derechos humanos como la tortura, la persecución, los conflictos armados, la pobreza extrema e incluso la muerte.

En España, las personas migrantes y refugiadas tienen que hacer frente a las expulsiones en caliente y a la desprotección.

En Amnistía Internacional llevamos muchos años luchando contra las múltiples dificultades que se encuetran las personas que necesitan refugio. Uno de los casos es España, ya que el gobierno español prometió acoger 17.337 personas y a fecha de mayo de 2016 solo se habían recogido poco más de 2.000.

Por ello, desde aquí pedimos a las autoridades españolas que cumplan con su compromiso de acogida, que garanticen el derecho de asilo y pongan fin a las prácticas de expulsiones sumarias y colectivas, conocidas como "devolución en caliente" que son ilegales.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
convención de la onu sobre el estatuto de los refugiados de 1951

# data[].attributes.attachment_link.title
Infórmate sobre la crisis de refugiados y refugiadas

# data[].attributes.attachment_link.description
Durante los últimos años el número de personas refugiadas que se han visto obligadas a salir de sus hogares y a buscar refugio en un tercer país ha crecido de forma significativa. Según los datos facilitados por ACNUR, más de 60 millones de personas han salido de su país o se han convertido en desplazados.

# data[].attributes.body
Heim, Daniela. Les dones migrants en el treball sexual. El cas de
Barcelona. Globalització, gènere i exclusió social. UOC.

# data[].attributes.body
Pilar Montañés i Manuel Moyano. "Violencia de género sobre inmigrantes
en España. Un análisis psicosocial." Universidad de Granada.

# data[].attributes.body
Aparicio Gómez, Rosa (2003): "Mujeres inmigrantes: prisioneras del género" Publicado en Aula Intercultural.

# data[].attributes.body
Lind, Amy y Jill Williams (2008): “Afianzando los derechos de las mujeres: militarización fronteriza, seguridad nacional y violencia
contra las mujeres en la frontera México-Estados Unidos”, a Mercedes Prieto compiladora, Mujeres y escenarios ciudadanos. FLACSO
Ecuador- Ministerio de Cultura, Quito.

# data[].attributes.body
Vega Solís, Cristina (2004).Capítol 3: “Los estratos del cuidado. Condiciones y transiciones realizadas por las mujeres inmigrantes latinoamericanas en los servicios particulares” (Pàg. 96-154). Subjetividades en tránsito en los servicios de atención y cuidado. Ayudas a lainvestigación Francesca Bonnemaison.

# data[].attributes.body
Sassen, Saskia (2003) : Contrageografías de la globalización. Género y ciudadanía en los circuitos transfronterizos Capítol 2: ““Contrageografías de la globalización. La feminización de la supervivencia” (Pàg. 41-66).