# data[].attributes.body
28.6.1914 Frans Ferdinand, joka oli Itävallan kruununperillinen ja Itävalta-Unkarin seuraava hallitsija, saapui vierailuun vaimonsa kanssa Bosnian pääkaupunkiin, Sarajevoon. Silloin Gavrilo Princip, joka kuului serbien aktivistiryhmään, tappoi ampumalla molempia näitä vierailijoita. Tapahtumaa kutsuttiin Sarajevon laukaukseksi.

Itävalta-Unkari ei ollut tyytyväinen Serbian suhtautumiseen tähän tapahtumaan oikeudenkäynnissä, joten Itävalta-Unkari julisti Serbialle sodan.

# data[].attributes.body
Itävalta-Unkarin julistettua sodan Serbialle näiden kahden maan liittolaiset julistivat myös sotaa toisilleen. Itävalta-Unkarin liittolainen Saksa julisti sodan Venäjälle, kun Venäjä aloitti armeijansa liikekannallepanon. Saksa hyökkäsi Belgian kautta Ranskaan, jolloin Iso-Britannia julisti sodan Saksaa vastaan. Tällöin ensimmäinen maailman sota syttyi.

# data[].attributes.headline
1917 Yhdysvallat mukaan ympärysvaltojen puolelle

# data[].attributes.subject
1917 Yhdysvallat mukaan ympärysvaltojen puolelle

# data[].attributes.body
Vuonna 1917 Yhdysvallat asettuivat ympärysvaltojen eli Iso-Britannian, Ranskan ja Venäjän puolelle. Yhdysvallat oli tukenut alusta asti ympärysvaltoja materiaalisesti, sillä se halusi välttää sen, ettei saisi lainojaan takaisin, jos ympärysvallat häviäisivät sodan. Sotaan liittymisen yhtenä syynä oli se, että Saksa aloitti sukellusvenesodan myös siviili -ja kauppalaivoja vastaan.

# data[].attributes.body
Asemasodan aikana Venäjän armeija menestyi huonosti. Tämä osaltaan lisäsi Venäjän ongelmia, jotka johtivat vuonna 1917 kahteen vallankumoukseen. Näiden kahden vallankumouksen seurauksena kommunistit ottivat vallan keisarilta.

# data[].attributes.body
Saksan solmi erillisrauhan Venäjän kanssa rauhoittaakseen Itärintamaa. Venäjä oli silloin vallankumouksellisten eli kommunistien käsillä. Tätä rauhaa solmittiin Brest-Litovskissa maaliskuussa 1918.

# data[].attributes.headline
1918 Saksa antautuu ja allekirjoittaa aselevon 

# data[].attributes.subject
1918 Saksa antautuu ja allekirjoittaa aselevon 

# data[].attributes.body
Saksa ei kuitenkaan pystynyt etenemään ja sen liittolaiset olivat heikentyneet. Lisäksi siviilit kokivat elintarvikepulaa. Lopulta Saksa oli valmis rauhaan ja suostui aselepoon 11.11.1918 klo 11.

# data[].attributes.body
Ranskassa Versailles kaupungissa solmittiin vuonna 1919 Versailles'n rauhansopimus, johon kutsuttiin ainoastaan voittaneita valtioita. Sopimuksessa päätettiin, että Saksa maksaa suuria sotakorvauksia, sillä Euroopan maat halusivat estää Saksan uudelleennousua. Yhdysvallat ei halunnut tätä, joten ei myöskään allekirjoittanut sopimusta. Tämän jälkeen se eristäytyi maailmanpolitiikasta, mutta se rauhoitti, myönsi lainoja ja kävi kauppaa Euroopan maiden kanssa.

# data[].attributes.body
Syksyllä 1938 Saksa, Ranska, Iso-Britannia ja Italia piti Münchenin kokouksen. Kokouksessa sovittiin Tsekkoslovakiassa sijaitsevien sudeettialueiden eli Saksan vastaisen rajan tuntumassa olevan alueen liittämisestä Saksaan sillä ehdolla, että Saksa ei enää vaatisi lisäalueita Euroopasta. Päätös tehtiin kuulematta Tšekkoslovakian omaa kantaa.

# data[].attributes.body
23.8.1939 Saksa ja Neuvostoliitto solmi hyökkäämättömyyssopimuksen, jota kutsuttiin Molotov-Ribbentrop-sopimukseksi. Sekä Hitler, että Stalin pelkäsivät sotia toistensa kanssa, koska molemmat olivat vahvassa asemassa. Kahden erilaisen diktaattorin välinen sopimus oli suuri yllätys.

# data[].attributes.body
Toinen maailmansota alkoi, kun Saksa hyökkäsi Puolaan 1.9.1939. Kahden viikon jälkeen tätä tapahtumaa Neuvostoliitto valtasi Puolan itäosat. Tämä oli toteutus Molotov-Rippentrobin hyökkäämättömyyssomuksen salapöytäkirjasta, jossa Hitler ja Stalin ns. jakoivat maat. Tämän seurauksena Ranska ja Iso-Britannia julistivat Saksalle sodan, mutta eivät kuitenkaan aloittaneet sotaa, sillä niillä ei ollut riittävästi ympäristöresursseja ja pelkäsivät Saksaa.

Etelä-Ranskassa toimi Vichynhallitus, teki yhteistyötä Saksankanssa.​ Saksa hyökkäsi Ranskaan 10.5.1940. ja eteni sodan alussa nopeasti salamasodan keinoin.​ Saksa valloitti Ranskan ja alisti pohjoisosan miehityshallintoon

# data[].attributes.body
Kesäkuussa 1941 Hitler käynnisti operaatio Barbarossaan eli Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon. Silloin Saksa siis rikkoi Molotov-Ribbentropin hyökkäämättömyyssopimusta. Saksan hyökätessään itään se samalla valloitti ja miehitti Neuvostoliiton hallussa olleen Baltian.

# data[].attributes.body
Yhdysvallat oli asettanut Japanin kauppasaartoon, jonka takia Japani hyökkäsi ilman sodanjulistusta yllättäen Yhdysvaloille. Joulukuussa 1941 Yhdysvallat asettuivat mukaan sotaan Iso-Britannian Puolelle. He olivat siis sodassa Japania vastaan. Tällöin Saksa julisti Yhdysvalloille sodan, ja toisessakin maailmansodassa oli pääosapuolia. Niitä olivat Liittoutuneet (Iso- Britannia, Neuvostoliitto, Yhdysvallat ) ja akselivallat (Saksa, Italia, Japani ja niiden muut pienet liittolaiset).

# data[].attributes.body
Italia siirtyi liittoutuneiden puolelle, kun liittoutuneet nousivat maihin Sisiliassa 1943. Silloin Mussolinin aika oli päättynyt. Liittoutuneilla oli enemmän vaikutusvaltaa Euroopassa. Liittoutuneiden salainen operaatio jossa Normandian rannikolle saapui liittoutuneiden joukkoja, toteutettiin 6.6.1944. Tapahtumaa kutsutaan nimellä Normandian maihinnousu. Tällöin Saksan armeija vetäytyi Ranskasta ja Ranska siirtyi taas liittoutuneihin.

# data[].attributes.body
Liittoutuneet eivät heti Normandian maihinnousun jälkeen saaneet miehitettyä Saksaa. Vasta toukokuussa 1945 liittoutuneet miehittivät Saksan sekä lännestä että idästä. Berliiniin saapui ensin Neuvostoliitto, jonka puna-armeija vainoi saksalaisia siviilejä.

# data[].attributes.headline
Atomipommien pudotus ja Japanin antautuminen

# data[].attributes.subject
Atomipommien pudotus ja Japanin antautuminen

# data[].attributes.body
Vaikka Saksa miehitettiin, toinen maailmansota ei päättynyt siihen. Sota loppui elokuussa 1945, kun Yhdysvallat pudottivat Hiroshimaan ja Nagasakiin atomipommeja. Silloin Japani antautui.

# data[].attributes.body
Yhdistyneiden kansakuntien eli YK:n peruskirja allekirjoitettiin 24.10.1945. Järjestön tavoitteeksi määriteltiin rauhan ja turvallisuuden ylläpitäminen sekä hyvinvoinnin ja ihmisoikeuksien edistäminen. Tämän järjestön perustaminen sytytti toivoa toisen maailmansodan jälkeen, että jatkossa konflikteja voitaisiin ratkaista rauhanomaisesti.

# data[].attributes.body
Molemmilla kylmän sodan blokeilla, länsiblokilla ja itäblokilla oli oma sotilasliitto. Länsiblokki eli Yhdysvallat ja 11 sen liittolaista perustivat vuonna 1949 Naton.

Itäblokin eli Neuvostoliiton ja "ystävien" mm. Itä-Saksan, Puolan ja Unkarin johtama sotilasliitto oli Varsovan liitto. Solmittiin vuonna 1955.

# data[].attributes.body
Yhdysvallat myönsi taloudellista apua Euroopan maille toisen maailmansodan tuhojen jälleenrakennukseen. Marshall-apua myönnettiin 18 eri maalle vuosina 1948-1951. Avulla rakennettiin mm. infrastruktuuria ja asuntoja.

# data[].attributes.headline
Berliinin saarto ja Berliinin muurin rakentaminen

# data[].attributes.subject
Berliinin saarto ja Berliinin muurin rakentaminen

# data[].attributes.body
Berliinin saarto on tapahtuma, jossa Neuvostoliitto katkaisi maaliikenneyhteydet Berliiniin. Neuvostoliiton tavoitteena oli ajaa länsivallat pois miehitysvyöhykkeisiin jaetusta Berliinistä estämällä huoltokuljetukset kaupunkiin.

# data[].attributes.body
Vuonna 1950-1953 Korean demokraattisen kansantasavallan ja Korean tasavallan välillä käytyä sotaa kutsutaan Korean sodaksi. Molemmat Koreat pitivät itseään koko niemimaan oikeutettuina hallitsijoina. Eteläpuolista Koreaa auttoi Yhdysvaltojen johtamat YK-joukot, kun taas Pohjoista Koreaa auttoi Kiinan joukot sekä epävirallisesti Neuvostoliitto.

# data[].attributes.body
Kuuban ohjauskriisissä vuonna 1962, Kuuba alkoi kansallistaa ulkomaalaisten yritysten omaisuutta. Tämä suututti amerikkalaisia ja Yhdysvallat sijoittivat ohjuksiaan Turkkiin. Neuvostoliitto puolestaan sijoitti ohjuksiaan Kuubaan. Tilanne ratkesi lopulta siten, että Neuvostoliitto suostui ottamaan ohjustaan pois Kuubasta.

# data[].attributes.body
Vietnamin sotaa käytiin 1.11.1955-30.4.1975. Sotaan ajautuminen tapahtui siten, että Pohjois-Vietnamin tukema Vietkong hyökkäsi etelän hallintoavastaan. Aluksi Yhdysvallat lähettivät vain taloudellista tukea.

Yhdysvallat aloitti laajat pommitukset Pohjois-Vietnamiin​

Pommitukset epäonnistuivat strategisesti ja lisäsivät vastarintaa​1968 Yhdysvallat lopetti Pohjois-Vietnamin pommitukset ja aloitti vetäytymisprosessin.​

Etelä-Vietnam romahti ilman Yhdysvaltojen tukea.

Vietnamista tuli kokonaan kommunistinen valtio.

# data[].attributes.body
Vuonna 1979 Neuvostoliitto lähetti joukkojaan Afganistaniin kommunistihallituksen tueksi islamiisissejä vastaan.

Jos kommunismi näytti olevan uhattuna, Neuvostoliitto katsoi oikeudekseen puuttua asiaan kommunistivaltioissa.

Sota pitkittyi ja monimutkaistui, Neuvostoliitto kärsi tappioista.

Yhdysvallat tuki islamisteja

Lopulta Neuvostoliitto vetäytyi, 1989.

# data[].attributes.headline
Berliinin muurin murtuminen ja Neuvostoliiton kaatuminen

# data[].attributes.subject
Berliinin muurin murtuminen ja Neuvostoliiton kaatuminen

# data[].attributes.body
Itä- ja länsi-Saksa olivat erillään, muuria ei saanut ylittää. Matkustus rajoitettua. Marraskuussa –89 hallitus halusi ilmoittaa, että matkustusrajoituksia lievennetään tulevaisuudessa​

--> Asiasta puhunut virkamies ilmoitti, että lievennykset astuvat voimaan heti​. (Virheellinen tietoa)

--> Tieto levisi nopeasti ja porukkaa alkoi kerääntyä muurille​

Seuraavien päivien aikana 2 milj. Itäberliiniläistä vieraili muurin länsipuolella​. Kahtijako päättyi. Maaliskuussa 1990 Itä-Saksassa oli vapaat vaalit​. Lopulta 1990 Saksat yhdistyivät.

Neuvostoliitto kaatui; syynä mm. talousvaikeudet ja kansan tyytymättömyys. Seurauksena mm. kylmän sodan päättyminen, 15 itsenäistynyttä maata, Neuvostoliitosta Venäjäksi.