# data[].attributes.body
Smishing-ul este o formă de atac cibernetic prin SMS (phishing prin SMS) în care atacatorii se dau drept entități de încredere (bănci, curieri) pentru a fura date personale, bancare sau a instala malware.

Mesajele creează adesea un sentiment fals de urgență (ex: "cont blocat", "colet returnat") pentru a forța utilizatorul să dea click pe linkuri malițioase sau să sune la numere false.

# data[].attributes.body
Deepfake-urile sunt fișiere media sintetice (imagini, videoclipuri sau înregistrări audio) create sau manipulate cu ajutorul inteligenței artificiale (IA) pentru a înfățișa persoane reale spunând sau făcând lucruri pe care nu le-au făcut niciodată. Termenul este un cuvânt telescopat format din „deep learning” (învățare profundă, o metodă de IA) și „fake” (fals).

# data[].attributes.body
Phishing-ul este un atac cibernetic de tip inginerie socială, prin care atacatorii simulează entități de încredere (bănci, companii, prieteni) pentru a păcăli utilizatorii să dezvăluie date sensibile, cum ar fi parole sau informații financiare.

Phishing-ul se realizează, de obicei, prin e-mail, SMS sau aplicații de mesagerie instantanee prin intermediul unui link periculos.

Dar link-urile de phishing pot fi, de asemenea, strecurate în mesajele postate pe rețelele de socializare, pe panourile de afișaj etc.

Un atac clasic de phishing începe cu un e-mail sau SMS care pare a fi trimis din partea băncii, a furnizorului de e-mail sau a unei altei companie de încredere la care v-ați înregistrat un cont.

Aceste mesaje vă cer, de obicei, să urmați un link pentru a valida anumite informații personale. În caz contrar, contul va fi suspendat sau închis. Pentru a câștiga credibilitate, un mesaj de phishing include, de obicei, logo-uri și identități vizuale preluate de la entitatea care se dă drept persoană fizică.

Totuși, în loc să vă ducă la pagina de internet banking, link-ul ajunge pe pagina web a infractorului. Toate informațiile introduse apoi vor fi trimise către infractor și utilizate în mod ilicit. Odată ce contul este compromis, atacatorul poate abuza de el în diferite moduri, în funcție de tipul de cont.

# data[].attributes.body
Deepfake este o manipulare digitală a unei înregistrări video, audio sau a unei imagini, realizată cu ajutorul inteligenței artificiale (IA) sau a altor programe specializate. Un exemplu: cazurile în care un videoclip cu o personalitate publică oferă sfaturi financiare. În acest videoclip, persoana recomandă insistent investiția într-o anumită companie, promițând profituri mari și riscuri minime. Detaliile contează: videoclipul este realizat profesional. Persoana publică pare sinceră și convingătoare, folosind un limbaj accesibil și argumente. Scopul : un astfel de Deepfake ar putea fi folosit pentru a manipula populația să investească într-o afacere ilicită (scam ) de manipulatori. Impact: videoclipul este distribuit rapid pe rețelele de socializare. Mulți dintre cei care văd videoclipul ar putea fi convinși să investească în afacere, să piardă sume semnificative de bani.

# data[].attributes.body
Vishing = voice phishing = o metodă de înșelăciune telefonică prin care atacatorii pretind a fi reprezentanți ai băncilor, autorităților (poliție, ANAF) sau companiilor, utilizând ingineria socială pentru a fura date personale, bancare sau a extrage bani. Scopul este crearea unui sentiment de urgență sau frică, de obicei prin apeluri nesolicitate.

Apelantul susține că un cont a fost compromis sau că ai câștigat un premiu, presându-te să acționezi rapid.

Îți cere coduri PIN, parole, date de pe card sau să instalezi aplicații de control la distanță.

Atacatorii pot simula numerele de telefon oficiale ale unor instituții bancare sau publice.

Folosesc un limbaj autoritar pentru a te intimida

# data[].attributes.body
Atacatorii trimit un SMS care pare legitim — de la o bancă, o firmă de curierat sau o instituție cunoscută — și încearcă să creeze urgență sau panică. De exemplu:

„Contul tău a fost blocat. Accesează acest link pentru deblocare.”

„Ai un colet în așteptare. Confirmă livrarea aici.”

„Ai câștigat un premiu. Revendică-l acum.”

Linkurile duc către site-uri false unde ți se cer:

parole

date bancare

coduri de autentificare

Sau pot instala malware pe telefon.

# data[].attributes.body
1. „Banca ta”
„Contul tău a fost blocat din motive de securitate. Accesează urgent: [link fals] pentru verificare.”
Pare de la bancă, dar linkul duce la un site fals unde ți se cer datele.

2. „Curier/livrare”
„Coletul tău nu a putut fi livrat. Reprogramează aici: [link]”
Te face să dai click pe un link malițios sau să introduci date personale.

3. „Premiu câștigat”
„Felicitări! Ai câștigat un voucher de 500 lei. Revendică premiul aici: [link]”
De obicei cere date sau instalarea unei aplicații periculoase.

4. „ANAF / autorități”
„Ai o datorie fiscală restantă. Evită penalitățile și plătește acum: [link]”
Creează panică ca să reacționezi rapid.

5. „Cont WhatsApp / email compromis”
„Contul tău va fi suspendat. Verifică identitatea: [link]”
Imită servicii cunoscute pentru a fura parole.

6. „Mesaj de la un prieten” (număr necunoscut)
„Hei, acesta este noul meu număr. Poți să-mi trimiți codul primit prin SMS?”
Încearcă să preia conturi (de exemplu WhatsApp).

# data[].attributes.body
Vishingul

O formă de phishing care are loc prin comunicații vocale, de obicei prin apeluri telefonice. Atacatorii uzurpă identitatea unor entități de încredere și conving victimele să dezvăluie informații sensibile.

# data[].attributes.body
Spre deosebire de e-mailuri, mesajele SMS sunt scurte și creează un sentiment de urgență. Poți primi mesaje de tipul: „Contul tău va fi suspendat” sau „Plătește taxa de livrare pentru coletul tău”. Aceste texte sunt concepute să te facă să reacționezi imediat. Odată accesat linkul, ajungi pe o pagină falsă care îți cere informații bancare sau autentificare în conturi online.Smi Atacatorii exploatează faptul că majoritatea oamenilor nu verifică autenticitatea sursei. De aceea, rata de succes a smishing-ului este considerabil mai mare decât în cazul phishing-ului tradițional.Primul semn este tonul alarmist. Expresii precum „acționează acum” sau „contul va fi blocat” sunt utilizate pentru a forța decizii rapide.

# data[].attributes.body
Smishing este un tip de atac cibernetic similar cu phishing-ul, dar realizat prin mesaje SMS. Hackerii trimit mesaje care par să vină de la surse de încredere, cum ar fi bănci sau companii, cerând să accesezi un link sau să oferi informații personale. Exemplu Smishing

Am primit un SMS care pretindea că este de la un curier, cerându-mi să accesez un link pentru a confirma livrarea – era un atac de smishing.

# data[].attributes.attachment_link.title
Posta Romana, folosită din nou de hackeri pentru atacuri de smishing  - VOX

# data[].attributes.body
Înlocuirea feței (Face Swap): Suprapunerea feței unei persoane peste corpul alteia.

Sinteza vocală: Clonarea vocii cuiva pentru a genera discursuri noi și convingătoare.

Manipularea buzelor (Lip-syncing): Modificarea mișcării gurii într-un videoclip existent pentru a se potrivi cu un nou fișier audio.

Deși există utilizări pozitive în divertisment (efecte speciale în filme) sau educație, deepfake-urile sunt frecvent folosite în scopuri nocive, cum ar fi dezinformarea politică, frauda financiară sau crearea de conținut neconsimțit.

# data[].attributes.body
Vishingul (voice phishing) este o fraudă cibernetică prin apeluri telefonice în care atacatorii pretind a fi instituții de încredere (bănci, poliție, autorități) pentru a obține date personale sau financiare. Infractorii folosesc tactici de manipulare și urgență, uneori implicând investiții false. DNSC recomandă să nu oferiți niciodată date sensibile, coduri OTP sau parole prin telefon.

Cum recunoști și te protejezi de vishing:

Urgență Falsă: Atacatorii pretind că un cont a fost blocat sau că există o tranzacție suspectă.

Identitate Falsă (Spoofing): Apelantul poate masca numărul de telefon pentru a părea că sună din partea unei bănci sau instituții.

Cereri de Date: Nu divulgați niciodată datele de autentificare la internet banking sau coduri PIN/OTP.

Verifică Independent: Închideți și sunați dumneavoastră la numărul oficial al instituției respective.

# data[].attributes.body
Igiena cibernetică se referă la totalitatea practicilor și obiceiurilor zilnice prin care îți protejezi dispozitivele, conturile și datele personale împotriva amenințărilor digitale. Din perspectiva domeniului securitate informatică, igiena cibernetică este considerată echivalentul digital al igienei personale, având rol preventiv în reducerea expunerii la amenințări.

# data[].attributes.body
„Apelul de la bancă”

O persoană din România primește un apel aparent de la banca sa. Numărul afișat pare legitim (folosind tehnica de spoofing).

Desfășurarea atacului

1. Atacatorul se prezintă ca „agent de securitate bancară”.

2. Spune că există o tranzacție suspectă în desfășurare.

3. Creează presiune:
„Dacă nu acționăm imediat, veți pierde banii.”

4. Îi cere victimei:

să confirme datele personale

să comunice codul OTP primit prin SMS

5. Victima primește un SMS real (generat de bancă pentru autentificare).

6. Crezând că ajută la „blocarea fraudei”, oferă codul.

Rezultat

Atacatorul folosește codul pentru a autoriza tranzacții reale și retrage bani din cont.

# data[].attributes.body
3. Metode de prevenție

Nu oferi niciodată date personale sau bancare prin telefon

Nu comunica coduri SMS (OTP) nimănui

Verifică identitatea apelantului (sună tu înapoi la numărul oficial)

Fii atent la:

presiune („trebuie acum”)

amenințări („cont blocat”)

Folosește aplicații de blocare a apelurilor suspecte

Recomandări similare sunt oferite și de National Cyber Security Centre.

# data[].attributes.headline
Exemple concrete pentru igiena cibernetica:

# data[].attributes.subject
Exemple concrete pentru igiena cibernetica:

# data[].attributes.body
Folosirea unor parole puternice și diferite pentru fiecare cont

Activarea autentificării în doi pași (2FA)

Actualizarea regulată a sistemului de operare și a aplicațiilor

Evitarea accesării linkurilor suspecte sau a atașamentelor necunoscute

Instalarea unui antivirus și scanarea periodică

Backup regulat al datelor importante

👉 Practic, este echivalentul „spălatului pe mâini” în mediul digital.

# data[].attributes.attachment_link.title
Securitatea cibernetică pe înţelesul copiilor

# data[].attributes.body
Importanța igienei cibernetice consta in:

Protejarea datelor personale – parole, informații bancare, documente.

Prevenirea furtului de identitate.

Reducerea riscului de atacuri precum phishing, malware sau ransomware.

Menținerea funcționării optime a dispozitivelor.

Siguranța în mediul online pentru tine și cei din jur.

Fără măsuri de bază, utilizatorii pot deveni rapid victime ale fraudelor sau pierderii de date.

# data[].attributes.body
Atacul funcționează prin transmiterea de mesaje urgente (e-mail, SMS, apeluri) ce conțin linkuri malitioase sau atasamente infectate, redirecționând victima către site-uri false.

Cum funcționează un atac de phishing (mecanismul de acțiune):

Trimiterea momelii: Atacatorul trimite un e-mail sau SMS care pare legitim, adesea folosind logo-uri și un ton oficial, dar urgent (ex: "Contul tău a fost blocat", "Actualizează datele").

Accesarea linkului/fișierului: Victima este determinată să dea click pe un link (către un site web fals care imită perfect unul real) sau să deschidă un atașament (care instalează malware/ransomware).

Furtul de date: Pe site-ul fals, utilizatorul își introduce credențialele (nume utilizator, parolă), care sunt înregistrate direct de atacator.

Finalizarea atacului: Atacatorul folosește datele furate pentru acces neautorizat, transferuri bancare sau furt de identitate.

Cum să te protejezi:

Verifică expeditorul: Analizează adresa de e-mail pentru greșeli subtile (ex: nume@banca-sigura.ro vs nume@banca.ro-servicii.com).

Nu da click direct: Treci cu mouse-ul peste linkuri pentru a vedea URL-ul real înainte de a face click.

Atenție la urgență: Mesajele care cer acțiuni imediate de teamă (închidere cont) sunt adesea false.

Autentificarea cu doi factori (2FA): Activează 2FA pentru a adăuga un strat suplimentar de securitate.

https://www.youtube.com/watch?v=qdpReVgpQhc

# data[].attributes.body
Voice phishing – sau mai pe scurt vishing – e o metoda frauduloasa prin care poti fi contactat telefonic de catre persoane care pretind a fi din partea autoritatilor (politisti, procurori) sau angajati ai bancii sau ai unor companii IT si care iti solicita accesul de la distanta pe calculatorul tau sub diferite pretexte,, scopul lor real fiind accesarea datelor bancare si efectuarea tranzactiilor frauduloase. Aceasta metoda a evoluat si in domeniul bancar, atacatorii incercand sa obtina date financiare sau confidentiale, parole si coduri de acces, pentru a sustrage ulterior bani din conturile dumneavoastra. Cele mai frecvente “scenarii” inventate sunt:  Castig neasteptat – ai castigat o suma mare de bani, iar pentru a intra in posesia ei trebuie sa oferi datele tale confidentiale.  Calculator virusat – din cauza unor virusi din calculatorul tau, a aparut o eroare in sistemul bancii si e nevoie de datele tale pentru a remedia problema.  O urgenta a bancii – atacatorii vor invoca nevoia rapida la informatiile tale, punand asta pe seama unor proceduri bancare false (de exemplu: cont bancar blocat).  Apelurile false de suport - metoda prin care atacatorii încearca sa obtina date sau bani de la posibile victime sunt apelurile care simuleaza contactarea pentru suport tehnic.  Frauda cu apeluri pierdute - un utilizator gaseste un apel pierdut de la un numar de telefon din afara tarii. In momentul in care incearca sa contacteze inapoi acel numar, pentru a intelege scopul apelului, victima suna de obicei la un numar de telefon cu suprataxa. In cazul in care ati fost victima unui astfel de atac:  Notati orice date va amintiti din apelul respectiv: numarul sau numerele de telefon cu care ati luat contact in cadrul acestei scheme de vishing, data si durata apelului, ce date ati furnizat, ce software vi s-a sugerat sa instalati, orice date furnizate de atacator si mai ales ce actiuni ati facut, la cererea interlocutorului.  Ulterior, mergeti la cea mai apropiata sectie de Politie pentru a depune o plangere si specificati aceste detalii. Sesizati Poliția la orice incercare de frauda, chiar daca nu ati devenit victima acesteia.  In cazul in care ati oferit detalii legate de contul dvs. de Internet Banking sau date de card, contactati cat mai curand Banca pentru a bloca orice tranzactie suspecta. Rapiditatea cu care faceti acest pas este esentiala.  Atentie la tentativele viitoare! Daca ati fost victima unei fraude, foarte probabil autorii va vor tinti din nou sau va vor vinde datele altor infractori. alt site pentru informatii: https://ing.ro/ing-in-romania/informatii-utile/securitate/vishing#:~:text=Voice%20phishing%20sau%20Vishingul%20apare%20c%C3%A2nd%20un,poate%20fi%20rezolvat%C4%83%20dac%C4%83%20iei%20imediat%20m%C4%83suri%2C

# data[].attributes.body
Deepfake reprezintă un tip de conținut media sintetic (imagini, audio sau video) creat sau manipulat cu ajutorul inteligenței artificiale, în special prin tehnici de „deep learning” (învățare profundă). Tehnologia permite înlocuirea feței unei persoane cu a alteia sau clonarea vocii pentru a face pe cineva să pară că spune sau face lucruri pe care nu le-a făcut niciodată în realitate.

Tehnologia se bazează pe GAN-uri (Generative Adversarial Networks). Două sisteme AI lucrează împreună: unul creează imaginea falsă, iar celălalt încearcă să o detecteze. Procesul se repetă până când falsul devine atât de bun încât nu mai poate fi deosebit de realitate.

Riscuri : Crearea de videoclipuri false cu lideri mondiali pentru a manipula opinia publică.

# data[].attributes.body
1. Mesaje care creează panică sau urgență

Atacatorii vor să reacționezi rapid, fără să gândești:

„Contul tău va fi suspendat în 24h”

„Activitate suspectă detectată – verifică imediat”

Dacă simți presiune, e un semnal major de alarmă. Instituțiile reale nu te grăbesc în felul acesta.

2. Linkuri suspecte sau modificate subtil

Unul dintre cele mai periculoase semne:

domenii greșite: paypaI.com (litera „i” în loc de „l”)

extensii ciudate: .xyz, .top, .info

linkuri scurtate (bit.ly etc.)

Tactică tipică în inginerie socială.

Ce faci: treci cu mouse-ul peste link (hover) și verifică URL-ul real.

3.  Adresa expeditorului nu corespunde

Pare legit la prima vedere, dar:

support@paypa1.com (cu „1” în loc de „l”)

emailuri de la Gmail/Yahoo pentru „bănci”

Companiile serioase folosesc domenii oficiale.

4. Greșeli gramaticale sau exprimare ciudată

Exemple:

„Stimate client, contul dumneavoastra este blocat urgent verificati”

traduceri proaste, limbaj rigid  Multe atacuri sunt automate sau traduse prost.

5. Cereri directe de date sensibile

Niciodată legitim:

parole

coduri PIN

coduri SMS (2FA)

date card

Nicio instituție reală nu îți cere aceste informații prin email/SMS.

6.  Atașamente neașteptate

Fișiere de tip:

.exe, .zip, .html, chiar și .pdf suspecte

Mesaje cum ar fi:

„Factura atașată”

„Document important”

Pot conține malware.

7. Lipsa personalizării

Mesaje generice:

„Stimate utilizator”

„Dear customer”

Companiile reale de obicei folosesc numele tău.

8. Oferte prea bune ca să fie reale

„Ai câștigat un iPhone”

„Primești bani gratuit”

Clasic în phishing.

9. Pagini web aproape identice cu cele reale

Semne:

design corect, dar URL greșit

fără HTTPS sau certificat dubios

Verifică mereu bara de adresă, nu doar aspectul.

10.  Mesajul nu are sens pentru tine

Ex:

primești email de la o bancă la care nu ai cont

notificare de comandă pe care nu ai făcut-o

# data[].attributes.body
În concluzie, smishing-ul este o metodă frecventă și periculoasă de fraudă prin care atacatorii încearcă să exploateze încrederea și reacțiile rapide ale utilizatorilor. Mesajele sunt concepute să pară urgente sau credibile, dar urmăresc obținerea de informații sensibile sau accesul la conturi personale. O atitudine prudentă, verificarea surselor și evitarea accesării linkurilor suspecte sunt esențiale pentru a preveni astfel de atacuri și pentru a-ți proteja datele personale.

# data[].attributes.body
1. Escrocheriile cu facturi false sunt atacuri de tip phishing în care escrocii trimit facturi frauduloase sau „reînnoiri de abonamente” pentru a păcăli persoanele fizice și juridice să plătească pentru bunuri inexistente sau să dezvăluie date bancare sensibile. Aceste escrocherii folosesc adesea e-mailul, creând o urgență artificială pentru a forța plățile sau apeluri către numere de asistență false pentru a fura date personale.

2. Escrocheriile de tip phishing privind actualizarea contului de e-mail (de exemplu, „actualizare server”, „casetă poștală plină”, „închidere cont”) sunt e-mailuri înșelătoare concepute pentru a fura datele de autentificare și informațiile personale prin uzurparea identității furnizorilor de servicii precum Google sau Microsoft. Acestea creează adesea panică, cerând acțiuni imediate prin intermediul unui link care duce la o pagină de autentificare falsă și realistă.

3. O escrocherie cu comision în avans are loc atunci când escrocii conving victimele să plătească în avans comisioane pentru bunuri, servicii sau sume mari de bani promise, care nu se materializează niciodată. Adesea inițiate prin e-mailuri nesolicitate sau pe rețelele de socializare, aceste escrocherii promit moșteniri, împrumuturi sau investiții în schimbul unor comisioane. Victimele pierd banii plătiți și, adesea, mai mulți bani.

4. Escrocheria Google Docs Una dintre cele mai recente tehnici de phishing de mare profil, escrocheria Google Docs oferă o întorsătură sinistră suplimentară, deoarece expeditorul poate părea adesea a fi cineva cunoscut.

5. Escrocheria Dropbox

Aceeași veche poveste despre încurajarea utilizatorilor să dea clic pe un link, dar o platformă complet nouă de utilizat. Dropbox, platforma de partajare și stocare online, a crescut masiv în popularitate în ultimii ani - la fel și imitatorii săi fraudulosi.

# data[].attributes.body
Protecția mediului virtual reprezintă ansamblul de măsuri, reguli și tehnologii utilizate pentru a asigura securitatea datelor, a sistemelor informatice și a utilizatorilor în mediul online, prevenind accesul neautorizat, atacurile cibernetice și utilizarea abuzivă a informațiilor.

# data[].attributes.body
Manipularea foto a fost dezvoltată în secolul al XIX-lea și a fost aplicată curând și în filme. Tehnologia s-a îmbunătățit constant în secolul al XX-lea și mai rapid odată cu apariția videoclipurilor digitale.

Tehnologia Deepfake a fost dezvoltată de cercetători din instituțiile academice începând cu anii 1990, iar mai târziu de amatori din comunitățile online. Mai recent, metodele au fost adoptate de industrie.

Dezvoltarea rețelelor generative adverse la mijlocul anilor 2010 a reprezentat un punct de cotitură tehnic cheie în evoluția deepfake-urilor. Rețelele generative adverse au permis crearea de imagini și videoclipuri false care seamănă cu realitatea prin antrenarea rețelelor neuronale concurente, obținând o fidelitate vizuală mult îmbunătățită față de metodele anterioare de creare de conținut folosind reguli sau autoencodere și au format baza metodelor moderne de deepfake.

# data[].attributes.body
Definiție:
Smishing este o formă de fraudă cibernetică în care atacatorii folosesc mesaje SMS pentru a păcăli victimele să ofere informații personale sau să acceseze link-uri periculoase.

Descriere scurtă:
Într-un atac de smishing, victima primește un mesaj care pare a veni de la o instituție de încredere (bancă, firmă de curierat, instituție publică). Mesajul creează un sentiment de urgență și conține, de obicei, un link sau o cerere de date sensibile. Scopul este furtul de informații sau bani.

Exemplu realist de atac smishing:

Pasul 1 – Mesajul primit
Victima primește un SMS:
„[Banca Ta]: Activitate suspectă detectată pe contul tău. Accesează imediat: www.banca-verificare-secure.com”

Pasul 2 – Crearea panicii
Mesajul induce frică („activitate suspectă”) și urgență („imediat”), determinând victima să acționeze rapid fără să verifice.

Pasul 3 – Accesarea link-ului
Victima apasă pe link, care duce la un site fals ce imită perfect pagina băncii.

Pasul 4 – Introducerea datelor
Pe site, i se cere să introducă:

utilizatorul și parola

codul PIN sau datele cardului

Pasul 5 – Furtul informațiilor
Datele introduse sunt trimise direct atacatorului.

Pasul 6 – Consecințele
Atacatorul folosește datele pentru:

a accesa contul bancar

a face plăți sau transferuri frauduloase

Videoclipuri care explica gravitatea acestui tip de atac:

https://youtu.be/ON1e4P863-c

https://youtu.be/olpyxSOLmT0

# data[].attributes.attachment_link.title
Ce este smishing, noua modalitate de fraudă pe WhatsApp. Zeci de români, păgubiți cu mii de euro

# data[].attributes.body
Protecția mediului virtual este esențială deoarece:

Apără datele personale și informațiile sensibile împotriva furtului sau pierderii

Reduce riscul de fraude online, viruși și atacuri cibernetice

Asigură funcționarea corectă și sigură a sistemelor informatice

Contribuie la un mediu online sigur și responsabil pentru toți utilizatorii

Sprijină încrederea în utilizarea tehnologiei și a serviciilor digitale (ex: plăți online, rețele sociale)

# data[].attributes.body
1. Utilizarea criptării datelor

Criptarea presupune transformarea informațiilor într-un format inaccesibil persoanelor neautorizate.

2. Implementarea autentificării multifactor (MFA)

Aceasta presupune folosirea a cel puțin două metode de verificare a identității.

3. Utilizarea programelor antivirus

Antivirusul detectează și elimină programele malițioase.

4. Actualizarea constantă a software-ului

Actualizările includ patch-uri de securitate pentru vulnerabilități.

5. Protecția împotriva atacurilor de tip phishing

Phishing-ul implică încercări de a obține date sensibile prin mesaje false.

6. Realizarea copiilor de siguranță (backup)

Backup-ul presupune salvarea datelor în locații sigure.

7. Utilizarea rețelelor securizate

Rețelele publice sunt mai vulnerabile la atacuri.

# data[].attributes.attachment_link.description
Access eLearning courses and interactive lessons developed with LIVRESQ

# data[].attributes.body
deepfake-ul este o imagine sau un video creat artificial, generat de un tip special de machine learning numit ''deep'' learning (de unde vine si numele)

ce este deep learning?

deep learning este similar cu orice alt tip de machine learning, unde un algoritm este creat pe baza unor exemple din viata reala, si invata sa produca un output similar cu exemplele primite. Procesul de deep learning include prezenta unor straturi ascunse (hidden layers). Un strat ascuns este o serie de noduri din cadrul unui network. Cu cat sunt mai multe straturi ascunse, cu atat imaginea formata este mai realista.