# data[].attributes.attachment_link.title
Lapsiperheellistymisen tuki työelämässä | Työnimuun!  hankkeen webinaari

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nostamme esille vaiettuja aiheita työpaikkojen suljettujen ovien takaa ja tuomme ratkaisuehdotuksia pöytään - tavoitteenamme rakentaa tulevaisuuskestävää työelämää.

Lähtijät on työelämä-podcast irtisanoutumisista ja niiden syistä. Jaamme podcastissa nimettominä lähtijöiden tarinoita ja pohdimme yhdessä työelämän asiantuntijoiden kanssa, olisivatko tarinat voineet päättyä toisin.

​

Jokainen podissa jaettu Lähtijät-tarina on yhdistelmä useamman ihmisen kokemuksia samasta teemasta - näin kukaan yksittäinen henkilö ei ole tunnistettavissa.

​

Lähtijät-podcastissa vuorottelevat anonyymit tositarinat ja asiantuntijakommentit, joista juontajat Liisa Holma, Ulla Jones ja Minna Ruusuvuori keskustelevat ja jakavat omakohtaisia kokemuksia.

​

Podcastissa ei osoitella sormella eikä anneta oikeita vastauksia, vaan nostetaan julkiseen keskusteluun aiemmin vaiettuja aiheita. Podcast avaa lähtemisen syitä, kun lähdön kimmokkeena on olemassa olevan työpaikan epäkohta, ei uusi ura-askel tai parempi palkka toisaalla.

​

Tavoitteenamme on edistää parempaa työelämää, työhyvinvointia ja johtamista!

Me olemme Lähtijät!

Lähtijät-podcast on Liisa Holman, Ulla Jonesin ja Minna Ruusuvuoren yhteistuotanto. Naiset toimivat podcastin tuottajina ja juontajina päivätyönsä ohessa.

Lähtijät-podcast on parasta, mitä tämän maan työelämässä on tapahtunut aikoihin. Tämä voisi olla jokaisen työelämässä mukana olevan perehdytystä. Siinä samalla jokaisen yritysjohtajan ja hallituksen pakollista "pysytään ajan hermolla"-oppimatkaa.

Itse asiassa, saisi olla jo koulutuksissa ihan oma kurssinsa 😃

Lähtijät nostaa esille tärkeitä aiheita ja pohtii, miten voisimme tehdä työelämästä paremman ihan meille kaikille. Sekä alaisten, johtajien että johtajien johtajien olisi hyvä kuunnella tätä podia, jotta voisimme aidosti viedä eteenpäin parempaa työkulttuuria!

Nimeään suurempi podcast, joka ei ole vain lähtijöille tai irtisanoutumista pohtiville, vaan ihan jokaiselle. Upeat hostit tuntuvat niin samanhenkisiltä (itseni kanssa), ja huomaan usein ajattelevani, että heidän kanssaan olisi varmasti helppo ystävystyä :). Viisaita, lempeitä, pohdiskelevia ja topakoita Naisia - ja aiheet superajankohtaisia. Kiitos Lähtijät.

Kumppanit

# data[].attributes.attachment_link.title
Lähtijät Podcast | Tositarinoita työelämästä

# data[].attributes.attachment_link.description
Lähtijät on työelämä-podcast irtisanoutumisista ja niiden syistä. Lähtijöiden tositarinoita ja pohdintaa paremman työelämän rakentamiseksi. Kuuntele nyt!

# data[].attributes.attachment_link.title
Nuoret naiset yhä alisteisessa asemassa työmarkkinoilla - huippusuorittaminen vastauksena tytöttelyyn

# data[].attributes.attachment_link.description
Nuoret naiset kohtaavat edelleen vähättelyä ja tytöttelyä yrityksissä. Heidän arvonsa ja asiantuntijuutensa kyseenalaistuvat nuoren iän ja siitä johtuvan työkokemuksen puutteen, naissukupuolen ja erityisesti näiden yhdistelmän perusteella.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomessa julkaistu väitöskirjatutkimus (Lamberg, 2023) kuvaa nuorten naisten kiinnittymistä suomalaiseen työelämään 2010- ja 2020-lukujen taitteessa kahden eri koulutuskontekstin näkökulmasta.

Väitöskirja perustuu 39 nuoren naisen haastatteluihin, jotka on kerätty Suomessa vuosina 2017-2018. Tutkimukseen osallistujat olivat joko ammattikorkeakoulujen media-ja viestintäohjelmien opiskelijoita tai sosiaali- ja terveysalan toisen asteen ammatillisessa koulutuksessa olevia. Haastatteluja täydennettiin säännöllisellä havainnoinnilla osallistujien oppilaitoksissa.

Hoitoalaa opiskelevat haluavat kehittyä työntekijöinä

Ensimmäinen väitöskirjaan kuuluva tutkimus kartoitti, miten sosiaali- ja terveysalaa opiskelevat nuoret naiset suhtautuivat työelämään opiskelun loppuvaiheessa.

Tutkimukseen osallistuneet opiskelijat kuvasivat, että työharjoitteluissa piirtynyt kuva hoitolaitosten toiminnasta on vaikuttanut siihen, miten he suhtautuvat omaan alaansa. Opiskelijoiden haastatteluissa korostui halu kehittyä hoitajana ja työntekijänä, mutta kustannustehokkaasti järjestetyssä ja kiivastahtisessa työssä tähän ei nähty olevan riittäviä mahdollisuuksia.

Hoitajaksi opiskelevat kokivat, että kehittyminen alan osaajana ei ollut mahdollista kiivastahtisessa ja kustannustehokkaasti järjestetyssä hoitotyössä.

Tutkimuksen mukaan osassa haastatteluita nousi esiin halu ratkaista tätä ristiriitaa esimerkiksi kouluttautumalla lisää tai välttämällä jymähtämistä laitosmaiseen hoitotyöhön. Tutkimuksessa nousi esiin myös hoitotyöhön liittyviä huolestuttavia sisäisiä hierarkioita, joissa aliresursoitu laitostunut hoitotyö määrittyi vasta opiskeluvaiheessa olevien haastateltavien mielessä jo etenkin maahanmuuttajanaisten työksi.

Media-alalla omaksutaan itseohjautuvuuden vaatimus

Väitöskirjan toinen tutkimus tarkasteli, miten media-alalle valmistuvat nuoret naiset neuvottelivat alalla pärjäämiseen liittämiään sukupuolittuneita ja tavoitteellisia vaatimuksia.

Haastatteluissa tuotiin esille, että media-alan nähtiin olevan mahdollisuus luovaan työhön, jonka kautta pystyisi kokemaan merkityksellisyyden tunnetta.

Nuoret naiset kuvasivat alalla pärjäämisen edellytykseksi itsensä jatkuvan kehittymisen ja sekä tuotteliaisuuden vaatimuksen osana omaa minuutta. Haastetteluissa ilmeni, että media-alan nuoret työntekijät pyrkivät tietoisesti työstämään asenteitaan ja kehittämään persoonallisuuttaan itseohjautuvaan ja itsevarmempaan suuntaan.

Tuottavuuden odotukset aiheuttivat monelle sekä ahdistusta että yksinäisyyden tunnetta.

Tutkimuksessa ilmeni, että haastatellut naiset olivat sisäistäneet media-alalle kuuluvaa diskurssia siitä, että yksilöllisen tuottavuuden kehittäminen olisi sellainen tavoite, jossa voi täydellistyä ja jota voi kehittää. Samanaikaisesti tuottavuuden odotukset ja "tekemällä mahdollisimman paljon töitä mahdollisimman nopeasti" aiheuttivat monelle haastateltavalle sekä ahdistusta että yksinäisyyden tunnetta. Lamberg ehdottaa väitöskirjassaan, että näiden risteävien vaatimusten hyväksyminen ja toisaalta vastustaminen luo kuvaa siitä työelämän kontekstista, jossa nuoret työntekijät elävät ja johon he samanaikaisesti pyrkivät sopeutumaan.

Työelämältä toivotaan intohimoa, mielihyvän kokemusta ja onnistumisia

Väitöskirjan kolmas artikkeli pohjautui molempien tutkittujen alojen nuorten naisten haastatteluihin.

Niin media-alalla kuin sosiaali- ja terveysalalla on samankaltaisia työkäytäntöjä, joihin työelämään valmistuvien naisten tuli sopeutua: määräaikaiset sopimukset, joustavuuden vaatimus sekä alaan liittyvä epävarmuus. Kummankin alan naisopiskelijoilla näkyi toive itsensä toteuttamisesta työn kautta.

Työ ei ollut haastatelluille nuorille naisille vain tapa hankkia toimeentuloa, vaan myös tie omien arvojen mukaiseen elämään ja mahdollisuus kokea positiivisia tunteita, kuten intohimoa ja onnistumisen tunnetta. Molempien alojen opiskelijat korostivat työn emotionaalista merkitystä ja toivetta löytää työpaikka, joka on myös tunnetasolla heitä täyttävä ja merkityksellinen.

Työ ei ollut kummankaan alan haastatelluille naisille vain tapa hankkia toimeentuloa, vaan myös tie omien arvojen mukaiseen elämään.

Väitöskirja tuo esiin tapoja, joilla nuoret naiset ovat tunnetasolla kiinnittyneitä työhön ja osoittaa, että oman minuuden linjaaminen emotionaalisesti palkitsevan työn ihanteen mukaiseksi edellyttää alakohtaisten, työhön liittyvien ristiriitojen ja epävarmuuksien käsittelemistä. Näiden teemojen käsitteleminen jo opiskeluaikana voisi tukea työelämään siirtymistä.

Lähde

Sivua muokattu 3.2.2023

# data[].attributes.attachment_link.title
Nuoret naiset haluavat omien arvojensa mukaisen työelämän

# data[].attributes.attachment_link.description
Tuore väitöstutkimus osoittaa, että nuoret naiset ovat jo opiskeluvaiheessa tietoisia valitsemansa alan arvoristiriidoista ja tekevät uraan liittyviä päätöksiä niiden perusteella jo ennen työelämään...

# data[].attributes.attachment_link.title
Esihenkilö, miten kohtaat nuoren työntekijän?

# data[].attributes.attachment_link.title
Mitä nuorten naisten johtamisessa kannattaa ottaa huomioon? Näillä vinkeillä vahvistat työn imua ja ennaltaehkäiset työssä jaksamisen haasteita - Mielenturvaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Työuupumus on yhä kasvava yhteiskunnallinen ongelma, jonka kanssa kipuilevat erityisesti alle 36-vuotiaat naiset (Kaltiainen & Hakanen 2023). Nuorten naisten työssä jaksamisen haasteiden taustalla on monia tekijöitä, esimerkkinä yhteiskunnan ja sosiaalisen median luomat odotukset ja paineet, työelämän murroksen vaikutukset ja terveyspalveluiden heikentyminen. Työterveyslaitoksen tutkimusten mukaan kyse on ennen kaikkea arvojen kohtaamisesta: nuoret työntekijät kokevat vähemmän työn […]

# data[].attributes.attachment_link.title
Alisa, 32, kärsi oudoista oireista – vasta itkuinen puhelu pomolle paljasti, mistä oli kyse: “Venytin omia rajojani”

# data[].attributes.attachment_link.description
Kun toimittajana työskentelevä Alisa soitti itkuisen puhelun esihenkilölleen, syyksi paljastui loppuunpalaminen. Lue Alisan tarina!

# data[].attributes.attachment_link.description
Jenni Meesit sai kaksi burnoutia. Elämästä katosi mielihyvä, ja kaikki tuntui harmaalta, hän sanoo nyt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pomon mielestä millenniaali kukkoilee ja vaatii koko ajan palautetta, vaikka kyse on halusta kehittyä – Asiantuntijat kertovat, miten sukupolvet ymmärtäisivät toisiaan

# data[].attributes.attachment_link.description
Millenniaalien sukupolvi täyttää jo puolet kaikista työpaikoista. Karoliina ja Atte Mellanen selvittivät, miten millenniaaleja pitäisi johtaa ja mitä he toivovat uraltaan – ja miten millenniaalien itsensä kannattaisi työelämään suhtautua

# data[].attributes.body
K!Podissa myös muita työhyvinvointiteemaisia jaksoja

# data[].attributes.attachment_link.title
Hyvän mielen työpaikka | Vieraana Sirpa Väänänen - Kukunori

# data[].attributes.attachment_link.description
Millainen on hyvän mielen työpaikka? Miten työpaikan arkikäytännöt voivat tukea mielenterveyttä?

# data[].attributes.attachment_link.title
Työn imua palvelevalla johtamisella, Jari Hakanen Työterveyslaitos

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Nuorten työuupumus on uskomattoman suuri ongelma kansantaloudelle."

Näin toteaa Jyväskylän yliopiston terveystaloustieteen professori ja Laboren tutkija Petri Böckerman.

Tuoreen tutkimustiedon mukaan työuupumus tai kohonnut työuupumusriski koskee jo joka neljättä alle 36-vuotiasta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Työelämä | Tutkija: "Nuorten työuupumus on uskomattoman suuri ongelma kansantaloudelle"

# data[].attributes.attachment_link.description
Nuorten aikuisten työuupumuksen todellinen hinta yhteiskunnalle selviää vasta vuosikymmenien kuluttua. Keskimäärin yhteiskunta ja työnantaja menettävät noin 420 euroa jokaisesta tekemättömästä arkityöpäivästä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ennustavatko ikä, sukupuoli tai korkea koulutus mahdollista työuupumusta? Työuupumukseen liittyy useita väärinkäsityksiä tai oletuksia, jotka eivät pidä paikkansa.

27.2. 2:00 | Päivitetty 27.2. 14:30

Nuorten aikuisten työuupumus on merkittävä yhteiskunnallinen ongelma.

Tuoreen tutkimustiedon mukaan työuupumus tai kohonnut työuupumusriski koskee jo joka neljättä alle 36-vuotiasta.

"Nuorten työuupumus on uskomattoman suuri ongelma kansantaloudelle", sanoi Jyväskylän yliopiston terveystaloustieteen professori ja Laboren tutkija Petri Böckerman HS:n viikko sitten julkaisemassa uutisessa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Työelämä | Nuorten työuupumus uhkaa jo Suomen taloutta

# data[].attributes.attachment_link.description
Ennustavatko ikä, sukupuoli tai korkea koulutus mahdollista työuupumusta? Työuupumukseen liittyy useita väärinkäsityksiä tai oletuksia, jotka eivät pidä paikkansa. 27.2. 2:00 | Päivitetty 27.2. 14:30 Nuorten aikuisten työuupumus on merkittävä yhteiskunnallinen ongelma. Tuoreen tutkimustiedon mukaan työuupumus tai kohonnut työuupumusriski koskee jo joka neljättä alle 36-vuotiasta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kun koko ajan yrittää olla paras versio itsestään, voi väsyä kaikkeen jo aikuisuutensa alussa. Nuorten naisten uupumus- ja masennusoireet ovat monen tekijän summa.Tilastot kertovat karua tarinaa: masennus, ahdistus ja stressioireet ovat alle 40-vuotiaiden naisten yleisimpiä lääkärissäkäynnin syitä. Mielenterveysongelmat ovat myös yleisin syy pitkiin poissaoloihin työstä tai opinnoista. Kroonistunut masennus ajaa monia jopa sairauseläkkeelle aivan liian nuorena. Mistä oikein on kysymys? Miksi eri

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Joka neljäs on vaarassa sairastua työuupumukseen. Keinoja uupumisen ennaltaehkäisyyn etsitään hankkeessa, jossa alle 36-vuotiaille naisille tarjotaan maksutonta vertaistukea.

Erityisesti nuoret naiset ovat vaarassa sairastua työuupumukseen. Sen oireita ovat krooninen väsymys, kyynistyminen, keskittymiskyvyn heikkeneminen ja äkilliset tunnereaktiot. Kuvituskuva. Kuva: Henrietta Hassinen / Yle

Tilanne oli kaoottinen, kun kolmekymppisen henkilöstöhallinnon ammattilaisen Liisan työnantaja kävi läpi organisaatiomuutoksen vuoden alussa.

Useat kunnat ja suuri sairaanhoitopiiri yhdistyivät hyvinvointialueeksi, jonka vastuulla on sosiaali- ja terveyspalveluiden ja pelastustoimen järjestäminen.

- Muutoksen valmistelu oli jäänyt kesken, eikä työhön saanut perehdytystä. Yksiköiden tehtävänjako, työntekijöiden vastuut ja tehtävänkuvat puuttuivat, Liisa kertoo.

Esihenkilöltä tai johdolta Liisa ei koe saaneensa tukea tai edes tietoa.

- Työmäärä siinä tilanteessa oli valtava, ja alaiseni olivat samassa tilanteessa. Heidän perehdyttämisensä uusiin tehtäviin jäi yksin minun harteilleni.

Liisa kertoo kokemuksistaan tässä jutussa niin, ettei häntä voi tunnistaa, sillä tilanne työpaikalla on arkaluontoinen. Liisa ei ole hänen oikea nimensä, mutta oikea henkilöllisyys on toimituksen tiedossa.

Henkilöstöhallinnon johdossa työskentelevät muun muassa kertoivat Liisan mukaan työskentelevänsä myös myöhään yöllä, aikaisin aamulla tai viikonloppuisin.

- Se on karusti ristiriidassa sen suhteen, mitä itse ajattelen työhyvinvoinnista ja työssäjaksamisesta.

Liisalle kävi niin kuin monelle muullekin: hän sairastui työuupumukseen ja jäi sairauslomalle.

Keskeinen tekijä uupumisessa oli Liisan mukaan ristiriita siitä, miten työt tulisi hoitaa.

Esimerkiksi kehitysidea tyrmättiin, koska uutta toimintatapaa ei voisi heti ottaa käyttöön kaikkialla organisaatiossa tai siksi, että se koski aihepiiriä, joka ei kuulunut Liisan vastuualueeseen.

- Tuli tunne, että olen jotenkin vääränlainen.

Tilannetta vaikeuttaa se, että esihenkilö ei tunnu ajattelevan, että työilmapiirissa olisi parannettavaa, Liisa kertoo.

Maksutonta apua nuorille naisille

Liisa ei ole kokemuksineen yksin. Työterveyslaitoksen mukaan noin joka neljäs työntekijä on vaarassa sairastua työuupumukseen. Erityisesti vaarassa ovat nuoret naiset.

Keinoja tilanteen parantamiseen etsitään nyt hankkeessa, jossa alle 36-vuotiaille työssä jaksamisestaan huolestuneille naisille tarjotaan vertaistukea ja mentorointia. Maksuttomiin ryhmiin voi osallistua etänä ympäri Suomea.

Kokemukset työuupumuksesta ovat erilaisia, sanoo hankepäällikkö Nelli Pahkamäki naisia tukevasta Maria Akatemia -järjestöstä.

Työ tai organisaatio eivät ole omien arvojen mukaisia, työtä on liikaa eikä sen määrään puututa, työnteko keskeytyy usein, yhteisöllisyyttä ei ole tai työssä ei pääse kehittymään eikä saa tarpeeksi vastuuta, hän luettelee työuupumuksen mahdollisia syitä.

- Monessa työssä vaaditaan aikamoisia itsensä johtamisen taitoja.

Pahkamäen vetämissä muutaman henkilön vertaistukiryhmissä puhutaan myös omien rajojen, vahvuuksien ja motivaatiotekijöiden tunnistamisesta.

- Arkeen kuuluu pieni määrä stressiä, mutta on tärkeää tunnistaa, milloin se on pysyvää ja muuttuu haitalliseksi.

Ryhmissä pohditaan myös sitä, millaista elämää haluaa viettää ja miten tasapainon voisi löytää työn ja vapaa-ajan välille, hän kertoo.

- Monella ei tavallisesti ole aikaa miettiä tällaisia. Sitten kun on, saattaakin huomata että oma elämä ei ole menossa siihen suuntaan, mihin haluaisi. Sitten voi miettiä, mitä pitäisi muuttaa ja mihin voi vaikuttaa.

Varsinkin korkeakoulutetut naiset voivat olla kovia suorittamaan, hän sanoo. Ryhmässä voi miettiä, mihin oma aika riittää, tarvitseeko vaikkapa useita harrastuksia.

- Siitäkin tuntuu olevan jo apua, kun joku ulkopuolinen sanoo, että on oikeus levätä ja olla tekemättä.

Nelli Pahkamäki Maria Akatemiasta (vas.) ja Marjo Nevalainen Naistenkartano ry:stä vetävät Työnimuun-hankkeen vertaistukiryhmiä. Kuva: Maria Akatemia

Vastuu myös työnantajalla

Liisalle kuusi kertaa etänä tavanneesta vertaistukiryhmästä on ollut apua toipumisessa. Lisäksi hänen tukenaan on ollut työpsykologi ja psykoterapeutti.

Vertaistukiryhmän ilmapiiri oli Liisan mukaan luottamuksellinen. Hän tiesi muista jäsenistä vain etunimen.

- Suurin anti oli, että tuntuu, etten ole yksin tämän asian kanssa. Ryhmä antoi uskoa tulevaisuuteen ja tuki omaa jaksamista, koska se pakotti pysähtymään itsensä äärelle.

Kolmevuotisessa Työnimuun-hankkeessa on tarkoitus auttaa satoja naisia.

Yliopettaja Pia Keiski Tampereen ammattikorkeakoulusta toimii hankkeessa tutkijana ja kerää tietoa siitä, mitkä tekijät työelämässä uuvuttavat ja millaisilla keinoilla sitä voitaisiin ehkäistä.

Kyse ei ole vain yksilön taidoista tai ominaisuuksista, vaan vastuu on myös työyhteisöllä.

Tarjolla onkin koulutusta myös työnantajille, jotka erityisesti sosiaali- ja terveysalalla kärsivät työvoimapulasta.

- Työnantajien pitää miettiä, miten ne saavat pidettyä uudet työntekijät pidempään kuin vuoden. Muuten nuorelle ammattilaiselle ei kerry riittävästi osaamista, Keiski sanoo.

Uupumisriskiä vähentää kunnollinen perehdytys työhön ja kokeneemman työkaverin tuki, hän sanoo. Etätyö on nostanut kynnystä kysyä neuvoa.

- Tukea ei tarvita pelkästään siihen, miten ohjelmat toimivat, vaan myös hiljaisen tiedon välittämiseen ja työyhteisöön kiinnittymiseen.

Ihmiset pysyvät Keiskin mukaan työpaikalla todennäköisemmin, kun siellä voi keskustella avoimesti vaikeistakin asioista ja huolet otetaan tosissaan.

Työn imua eli tunnetta, kun työt sujuvat, tavoitellaan, mutta siitä pitää uskaltaa hypätä myös pois, hän sanoo.

- Se voi olla vaikeaa, jos työt ovat määräaikaisia ja koko ajan tuntuu, että pitää näyttää osaavansa ja pystyvänsä.

Vaikka Työnimuun-hankkeessa tutkitaan naisten kokemuksia työelämästä ja pyritään tunnistamaan keinoja työssäjaksamisen tueksi, samat keinot toimivat Pia Keiskin mukaan muillekin työntekijöille. Kuva: TAMK

Uupuminen voi olla myös sukupolveen liittyvä asia, arvioi Nelli Pahkamäki.

Varsinkin nuorille millenniaaleille ja sitä nuoremmille sukupolville on korostetty mediakriittisyyden ja jatkuvan kyseenalaistamisen merkitystä, hän sanoo.

- Työelämässä sitä voidaankin pitää huonona asenteena.

Liisa voi jo paremmin ja hän on palannut sairauslomalta töihin. Kauaa hän ei kuitenkaan aio samassa tehtävässä jatkaa, koska ei usko, että työolot voisivat parantua, ellei johto vaihdu.

- Olen ollut organisaatiossa, jossa pääsee kukoistamaan ja kehittämään toimintaa, saa käyttää luovuutta ja omia vahvuuksia ja saa palautetta ja on hyvä yhteishenki. Siellä minulla ei ole ollut jaksamisessa ongelmaa, Liisa sanoo.

Työuupumusta kannattaa torjua työn tuunaamisella, sanoo työterveyslaitoksen tutkimusprofessori

Työuupumusta kannattaa torjua työn tuunaamisella, sanoo työterveyslaitoksen tutkimusprofessori

# data[].attributes.attachment_link.title
"Pakotti pysähtymään itsensä äärelle" - Näin työssään uupuneita nuoria naisia yritetään nyt auttaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Joka neljäs on vaarassa sairastua työuupumukseen. Keinoja uupumisen ennaltaehkäisyyn etsitään hankkeessa, jossa alle 36-vuotiaille naisille tarjotaan maksutonta vertaistukea.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nuoret pelkäävät, että työelämä osoittautuu heille liian kuormittavaksi. Mistä se johtuu, ja mitä asialle voisi tehdä?

"Olen jo ehtinyt kokea pahan burnoutin, ja toivun edelleen viiden vuoden takaisesta romahduksesta. En tiedä, tulenko koskaan olemaan niin työkykyinen kuin mitä työntekijöiltä nykyään vaaditaan."

Tällaisena alle kolmekymppinen nainen näkee tulevaisuutensa työelämässä. Hän opiskelee kestävän kehityksen asiantuntijaksi.

Me Naiset kysyi toukokuussa 16-29-vuotiailta nuorilta heidän toiveistaan ja peloistaan työelämässä. Noin 300 vastasi.

Yhden kysymyksen vastaukset pysäyttivät: Lähes 80 prosenttia oli ainakin jossain määrin huolissaan siitä, että työelämä osoittautuu liian kuormittavaksi. Todella huolissaan heistä oli yli 20 prosenttia.

Se on paljon.

Vaikea kysymys

Mutta mistä nuorten kuormittuminen - tai pelko siitä - oikeastaan johtuu?

"Tämä on ollut vaikea kysymys", Jie Li sanoo. Hän työskentelee Työterveyslaitoksella väitöskirjatutkijana.

Kolme vuotta sitten Li ryhtyi tutkimaan, mistä nuorten aikuisten työelämässä kohtaamat haasteet oikein johtuvat. Nuorten uupumus ja lisääntyneet mielenterveysongelmat olivat mediassa esillä jatkuvasti.

Työterveyslaitoksen tutkimuksen mukaan nuorten aikuisten työhyvinvointia haastavat erityisesti sosiaalinen vertailu, merkityksellisyyden puute ja heikko yhteensopivuus työssä. Se tarkoittaa sitä, että nuoret voivat työssään sitä huonommin, mitä vähemmän merkitystä heidän työllään oli, mitä vähemmän he ajattelivat työn sopivan heille ja mitä enemmän he vertailivat työtään muihin.

Nuoret kokivat myös työssään jossain määrin enemmän tylsistymistä ja ahdistuksen tunteita verrattuna iäkkäämpiin kollegoihinsa.

- On kuitenkin todella vaikeaa hahmottaa, missä määrin ahdistuksen ja kuormittumisen tunteet ovat osa jonkinlaista sukupolvikokemusta, ja missä ne ovat tiettyyn työ- tai elämänvaiheeseen kuuluvia kokemuksia, Li kertoo.

Siis missä määrin työelämässä mahdollisesti jo aiemmin muhivaan ongelmaan on havahduttu vasta nyt.

Nuorten polarisoituva työelämä

Nuorten suorituspaineet ja kuormittuminen ovat todella olleet viime vuosina esillä paljon. Tulevaisuuden ammatti tulisi olla selvillä yhä nuorempana, pitäisi ratkaista ympäristökriisi, talouskriisi ja huoltosuhde. Ja samalla vertailla omaa suoritustaan sosiaalisen median välityksellä kaikkiin maailman nuoriin.

Vähempikin ahdistaa.

- Ahdistushan on usein siitä, ettei pystytä ennakoimaan tulevaa, ja sitten pelätään, että tulevaisuudessa tapahtuu jotain pahaa. Se saattaa mennä nuoruuden epävarmuuden kanssa aika käsi kädessä, Jie sanoo.

Nykytilanteen kauhistelu ja uhkakuvien maalaaminen sosiaalisessa ja perinteisessä mediassa saattavatkin helposti vain lisätä huolta ongelmista ja työelämän haastavuudesta.

- Henkilökohtaisesti uskon myös, että tämän aiheen näkyvyys ruokkii myös huolta siitä, pärjääkö tulevaisuuden työelämässä, Li toteaa.

Huoli on kuitenkin todellinen, eivätkä nuorten pelot ole tuulesta temmattuja, huomauttaa erikoistutkija Mikko Nykänen. Hän on tutkinut ja kehittänyt erilaisia työkaluja työpaikoille nuorten työhyvinvoinnin kehittämiseen. Viime vuosina Nykänen on tutkinut erityisesti sitä, miten nuorten hyvinvointia voitaisiin tukea esimerkiksi esihenkilötyöllä ja työntekijän omia valmiuksia vahvistamalla.

- Työelämään siirtymiseen ja työuran alkuun kasautuu melkoisesti muutosta ja erilaisia kehitysvaiheita: Pitää omaksua monenlaisia uusia rooleja ja kehittää ammatti-identiteettiään. Monella samaan ajanjaksoon osuu myös perheen perustaminen, Nykänen pohtii.

Työltä ja itseltä vaaditaan paljon

Me Naisten kyselyyn vastanneille nuorille tärkeää työssä on se, että se on kiinnostavaa, työilmapiiri on hyvä, palkka ja työsuhde-edut ovat kilpailukykyiset sekä työ ja vapaa-aika ovat tasapainossa. Kyselyssä nuoret painottivat vapauttaan ja sitä, että haluaisivat työn olevan vain yksi osa elämää: on tärkeää toteuttaa itseään myös muilla tavoin.

Lisäksi enemmistö haluaisi tehdä nelipäiväistä työviikkoa viisipäiväisen sijaan.

Nuoret haluavat tosi paljon työelämältä, jos miettii sellaista tosi perinteistä käsitystä työelämästä, Li sanoo. Se vaatii nuorilta paljon ponnisteluja.

- Nuoret tavoittelevat mielekästä työelämää. Organisaation pitää osata kommunikoida selkeästi työntekijöiden kanssa heidän odotuksistaan, kuten työn ja muun elämän tasapainosta, etätyömahdollisuuksia ja mielekkäistä työtehtävistä.

Monella Me Naisten kyselyyn vastanneella toiveet ja todellisuus eivät ole kohdanneet: Vastaajat kertoivat jo kokemistaan työuupumusjaksoista, ahdistuneisuudesta ja stressistä. Työelämän muutos on nopeaa ja työkulttuuri uuvuttavaa, tiivistää yksi nuorista vastaajista. Koko ajan tehostetaan ja kasataan lisää tehtävää yksittäisille työntekijöille, kuvailee toinen.

Työelämä vaikuttaa muuttuvan yhä nopeammaksi ja tehokkaammaksi, Mikko Nykänen toteaa. Työelämän muutostrendit läpäisevät yhä useampia ammattialoja, ja työntekijöiltä vaaditaan yhä enemmän kognitiivista suorittamista: siis havaitsemista, ajattelua ja muistamista.

Tällaiset itsensä johtamisen taidot eivät kehity nuorille itsestään, Nykänen muistuttaa. Ne pitää oppia.

Kiihtyvä tekemisen tahti yhdistettynä kasvaviin odotuksiin johtaa helposti asioiden kasaantumiseen ja sitä kautta ahdistuksen tunteisiin.

- Ylikuumeneminen voi johtaa sellaisiin haitallisiin suorituspaineisiin, Nykänen sanoo.

Näin nuoret saadaan viihtymään töissä

Parhaimmillaan työ tukee hyvinvointia, Mikko Nykänen kertoo. Työtä tekemällä nuori voi myös löytää vahvuuksiaan ja taitojaan, joista ei aiemmin edes tiennyt.

Kuinka nuoret sitten saataisiin viihtymään töissä vanhemman väestön tavoin?

1. Hyvä ensivaikutelma

Mikko Nykäsen ja Jie Lin mukaan kaikki lähtee siitä, kuinka nuori otetaan vastaan työelämässä: Opiskeluihin liittyvissä työharjoitteluissa, työkokeiluissa ja kesätöissä.

Ensivaikutelmalla on todella väliä.

Aluksi nuori tarvitsee laadukkaan perehdytyksen, Nykänen kertoo. On tärkeää, että esihenkilö on kiinnostunut ja helposti lähestyttävä.

- Helposti oletetaan, että työuransa alussa oleva kysyy, jos on kysyttävää. Ei ole kuitenkaan itsestään selvää, että aloitteleva työntekijä osaa sanoittaa tarpeitaan. Se vaatii esihenkilöltä ja koko työyhteisöltä hyvää ja suunnitelmallista perehdytystä, vastaan tulemista ja keskustelua.

2. Selkeyttä ja palautetta

Toiseksi nuori tarvitsee palautetta ja selkeyttä siitä, mitä häneltä oikein odotetaan.

- Työ on moninaistunut, ja työyhteisössä kohtaa odotuksia eri tahoilta. Yksi vasta kokemuksen myötä kehittyvä työelämätaito on työn priorisointi. Siinä aloitteleva ammattilainen kaipaa usein tukea - että mitä nyt pitäisi tehdä ensimmäiseksi, ja mitkä ovat ne ydintehtävät, Nykänen jatkaa.

Vasta työuransa alussa olevan nuoren voi myös olla vaikeaa hahmottaa jopa sitä, milloin hän on suoriutunut työtehtävistään hyvin ja onnistuneesti, Nykänen kertoo. Onnistumisten tunnistaminen vahvistaa pysyvyyden tunnetta, joka on keskeinen työhyvinvointia suojaava tekijä. Jos ei tiedä, milloin on tehnyt hyvää työtä, on vaikeaa olla tyytyväinen työhönsä.

Työn tulisi olla haastavaa, muttei liian haastavaa. Nuorella tulisi olla siis taitotasoonsa sopivaa työtä. Sopivasti mitoitettu työ haastaa, mutta tarjoaa myös onnistumisen tunteita, Nykänen sanoo.

3. Yhteisöllä on merkitystä

Kolmantena nuori tarvitsee yhteisön, johon kuulua, ja joka kuuntelee. Erityisesti yhteisön merkitys korostuu hybridiaikana.

Se, mitä pystyi ennen heittämään kahvihuoneessa, vaatii nykyään kalenterivarauksen, Jie toteaa. Siinä jää helposti ansaittukin kehu saamatta.

Asiaa voikin katsoa myös toisesta näkökulmasta, Nykänen muistuttaa. Sen sijaan, että aloittelevan työntekijän näkisi työelämässä taakkana, jokaiselta työyhteisön jäseneltä voi aina oppia jotakin - myös nuoremmalta sellaiselta.

- Vaikka tässä kuinka itse keski-ikäistyy, nuorempien kanssa löydetään tuoreita näkökulmia työhön.

Tällä viikolla Me Naiset pureutuu nuorten asioihin verkossa, somessa ja lehdessä. Nuoret eli 15-29-vuotiaat pääsevät itse ääneen, ja julkaisemme heihin liittyviä juttuja joka päivä 12.-18.6.2023.

Aiemmin julkaistut jutut:

# data[].attributes.attachment_link.title
Tutkija selvitti, miksi nuoret kuormittuvat töissä - asiantuntijat kertovat kolme ratkaisua ongelmaan

# data[].attributes.attachment_link.description
Nuoret pelkäävät, että työelämä osoittautuu heille liian kuormittavaksi. Mistä se johtuu, ja mitä asialle voisi tehdä?

# data[].attributes.body
Useita jaksoja työelämään ja työhyvinvointiin liittyen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Psykopodiaa: psykologia podcast - Psykologi Nina Lyytinen

# data[].attributes.attachment_link.description
Psykopodiaa on psykologian aiheita ja ilmiöitä käsittelevä podcast, jonka emäntä on psykologi Nina Lyytinen. Joka jaksossa Ninan kanssa keskustelemassa on asiantuntijavieras. Podcast sopii Sinulle, jos olet kiinnostunut työssä jaksamisesta, hyvästä johtamisesta, omista vaikuttamisen keinoista hyvinvointisi edistämiseen - ja yleisesti ihmisistä, ihmismielestä ja ihmisen käyttäytymisestä.

# data[].attributes.headline
Uupumus – kamalin ja paras kokemus, joka muutti elämäni suunnan | Susani Mahadura

# data[].attributes.subject
Uupumus – kamalin ja paras kokemus, joka muutti elämäni suunnan | Susani Mahadura

# data[].attributes.attachment_link.title
Uupumus – kamalin ja paras kokemus, joka muutti elämäni suunnan | Susani Mahadura | Webinaari

# data[].attributes.headline
Miten jaksaa 2020 luvun työelämässä? | Emilia Kujala

# data[].attributes.subject
Miten jaksaa 2020 luvun työelämässä? | Emilia Kujala

# data[].attributes.attachment_link.title
Miten jaksaa 2020 luvun työelämässä? | Emilia Kujala | Webinaari

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
työelämästä by tomi ja jani tyoelamasta työelämä tyoelama verkkoperä valkonen "tomi verkkoperä" "jani valkonen" "heidi pitula" pitula with heidi ja jani podc...

# data[].attributes.attachment_link.description
Työelämästä -podcast on Heidi Pitulan ja Jani Valkosen isännöimä keskusteluohjelma, tarkoituksenaan parantaa työelämää ja etenkin tietoisuutta hyvästä sellaisesta. Pureudumme modernissa työelämässä puhuttaviin asioihin ja ilmiöihin, yhdessä kulloiseenkin aihealueeseen liittyvän vieraan kanssa. Nämä aihealueiden keskustelut ovat vielä pilkottu erikseen omiksi yksittäisiksi jaksoikseen, jotta kuuntelukokemus olisi mahdollisimman helppo ja kuulija saisi niistä parhaan mahdollisen hyödyn.

# data[].attributes.headline
Voiko olla uupunut tietämättään? – ”Luulin et oon vaan väsynyt”

# data[].attributes.subject
Voiko olla uupunut tietämättään? – ”Luulin et oon vaan väsynyt”

# data[].attributes.attachment_link.title
Voiko olla uupunut tietämättään? – ”Luulin et oon vaan väsynyt”

# data[].attributes.attachment_link.description
Auntien tietopankista löydät muun muassa mielen hyvinvointiin, tehokkuuteen, henkilökohtaiseen kehitykseen ja mindfulnessiin liittyviä sisältöjä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Työpäivää!-podcastissa keskustellaan suoraan ja avoimesti työelämän ilmiöistä ja haasteista. Anna Soraisen luotsaama podcast johdattaa yhdessä asiantuntijavieraiden kanssa kuuntelijat työelämän moninaisten ilmiöiden pariin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vuosi sitten julkaisin uupumuksestani tämän podcastin, kun haparoin vielä toipumisen kapealla polulla ja ryhdyin selvittämään, mistä uupumuksessa on oikeastaan kyse. Sitten minulle alkoi virrata kuulijoiden tarinoita. Nyt toisella kaudella kohtaan uupumuksen kokeneita ihmisiä sekä asiantuntijoita ja kokoamme yhdessä sen palapelin palasia, joka paljastaa uupumuksen ruman kokonaiskuvan. Toimittaja: Susani Mahadura
Käsikirjoitus: Elise Pietarila ja Eve Särkänne
Ohjaus: Elise Pietarila
Äänisuunnittelu ja miksaus: Karo Broman, Carbon Audio
Tuottaja: Nanna Tulikoura
Tunnusmusiikki: Tapani Kuusniemi, Yle
Graafikko: Heidi Grönroos, Yle
Vastaava tuottaja: Anita Grönlund, Yle Sisältöhankinta
Tilaaja: Saila Mattila, Yle Sisältöhankinta Kausi 1: Reilu vuosi sitten sairastuin. Ja ryhdyin pitämään päiväkirjaa. Halusin taltioida ne askeleet, joissa alkuräjähdyksenomaisesti tajusin tilanteeni vakavuuden, haparoin toipumisen kapealla polulla ja ryhdyin selvittämään, mistä uupumuksessa on oikeastaan kyse. Mun pitää oppia elämään uudella tapaa. Ja rakas kuulijani, tiedän että monen muunkin, ehkä sunkin pitää. Susani Mahadura - burnout -podcastin on Ylelle tuottanut GimmeYaWallet Productions Oy. Toimittaja: Susani Mahadura
Käsikirjoitus: Elise Pietarila ja Eve Särkänne
Ohjaus: Elise Pietarila
Leikkaus: Emmi Taskinen
Studioäänitys: Aleksi Kumpulainen
Äänisuunnittelu ja miksaus: Karo Broman, Carbon Audio
Tuottaja: Eve Särkänne
Tunnusmusiikki: Tapani Kuusniemi, Yle
Graafikko: Heidi Grönroos, Yle
Vastaava tuottaja: Anita Grönlund, Yle Sisältöhankinta
Tilaaja: Saila Mattila, Yle Sisältöhankinta

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Hanna Sutela | Tieto&trendit, Tilastokeskus

# data[].attributes.attachment_link.title
Naispalkansaajien jaksamisongelmien roima kasvu yllätti myös työolotutkijan | Tieto&trendit

# data[].attributes.attachment_link.description
Univaikeudet, ärtyneisyys ja jännittyneisyys sekä tunne siitä, että kaikki käy yli voimien, ovat kaikki lisääntyneet harppauksenomaisesti vuosien 2013 ja 2018 välillä. Yleisimmin psyykkisesti oireilevat nuoret ja varhaiskeski-ikäiset naiset.

# data[].attributes.attachment_link.title
The Happy Worker - tai miten työ sabotoitiin

# data[].attributes.attachment_link.description
Työpaikkojen kiiltävien julkisivujen taakse kätkeytyvät usein niitä sisältä päin syövät ongelmat: vaikenemisen kulttuuri, keinotekoiset muutokset ja epäpätevät johtajat. Henkisesti kuormittavassa tai jopa myrkyllisessä työympäristössä työskenteleville ihmisille terveyden ja onnellisuuden menettäminen on raakaa todellisuutta. Dokumenttielokuvassa on mukana edesmennyt arvostettu antropologi ja aktivisti David Graeber. O: John Webster T: Yellow Film & TV (Suomi 2022) Kuvailutulkattu.

# data[].attributes.attachment_link.description
Toteutimme yhteistyössä Accenturen ja Mimmit Koodaa kanssa kahdeksanosaisen Teknologiapolkuja-podcastin. Sarjan tavoitteena oli rohkaista esimerkein ja uratarinoin naisia teknologiarooleihin. Podcastin kohderyhmänä olivat alanvaihtajat sekä uraansa pohtivat nuoret. Podcastin hosteina kuultiin Accenturen Managing Director Minttu Viitanen (kuvassa oikealla), Mimmit koodaa -ohjelman vetäjä Miljan Köpsi (kuvassa keskellä) sekä Accenturen markkinointi- ja viestintäjohtaja Charlotta Harald (kuvassa vasemmalla). Teknologiapolkuja-podcastin ensimmäisellä […]

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuka on vastuussa ihmisen uupumisesta? Työnantaja, yhteiskunta vai uupunut itse? 8 myyttiä työuupumuksesta -podcastissa murretaan haitallisia asenteita sekä myyttejä uupumuksen taustalla. Uupunutta yksilöä syyllistetään suotta. Tässä podcast-sarjassa nostetaan yhteiskunta ja työpaikat vastuuseen. Podcastissa mielen hyvinvoinnin juurisyihin pureutuu Ammattiliitto Pro:n yhteiskuntasuhdejohtaja Maria Mäkynen, joka kirjoittaa väitöskirjaa työn murroksesta. Mukana purkamassa mielenterveyteen liittyviä leimoja on vieraita tutkijoista kokemusasiantuntijoihin. Työuupumusta ei ratkaista yksin, vaan rakenteissa, työpaikalla, porukalla. Podcastin tuottaa Ammattiliitto Pro yhdessä vakuutusyhtiö Turvan kanssa. Seuraa podcastia Instagramissa @8myyttiatyouupumuksesta

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Blogi | Julkaistu 12.12.2023
Työelämä on tunnetusti isossa murroksessa ja yhä useampi nuori ammattilainen uupuu tai on riskissä uupua. Työelämän alkutaival on täynnä ristiriitoja ja haasteita, joiden keskellä tasapainoileminen vaatii monenlaisia metataitoja, rohkeutta ja sopeutumiskykyä. Etenkin nuoret naiset kohtaavat työ- ja muussa elämässään vaatimuksia, joiden täyttämisen paine on monelle raskas kokemus. Näistä teemoista Työnimuun! -hanke keskusteli työ- ja organisaatiopsykologi Karoliina Mellasen kanssa.

Valinnanvapauden paine haastaa

Mellasen mukaan nykyisessä hyvinvointiyhteiskunnassa valinnanvapaus on jopa ylivoimaisen laajaa. Vaikka suuri valinnanmahdollisuuden määrä on hieno asia, on ihmismielen tunnetusti helpompi valita kuuden vaihtoehdon kuin kuudenkymmenen vaihtoehdon väliltä. Miten valita ja tunnistaa "oma juttu" ja unelmaduuni maailmassa, jossa mahdollisuuksien määrä on lukematon? Valinnanvapaus ammatinvalinnassa näyttäytyy monille nuorille kaksiteräisenä miekkana - tutkimusten mukaan globaalisti peräti 65 prosenttia koulua käyvistä suuntautuu ammatteihin, joita ei vielä edes ole olemassa. Tämä haastaa perinteiset näkemykset työelämästä ja asettaa nuoret ammattilaiset uudenlaisen valinnan eteen.

Sosiaalisen median luoma vertailu muihin luo paineita etenkin nuorten työelämässä. "Fear of missing out" eli paitsi jäämisen kokemus voi ohjata valintoja, ja merkityksellisyyden tavoittelu "do what you love" -periaatteen kautta saattaa aiheuttaa suorittamisen ja riittämättömyyden tunteita.

Mikä on riittävän hyvää?

Myös työn luonne on muuttunut paljon viimeisten vuosikymmenien aikana. Työelämän muuttuminen yhä kiihkeätahtisemmaksi vaatii nuorilta työntekijöiltä jatkuvaa ja nopeaa uuden oppimista, itseohjautuvuutta ja sopeutumista nopeaan tahtiin. Toisaalta nuoret työntekijät asettavat itselleen korkeita odotuksia ja Mellasen mukaan perfektionismia esiintyy erityisesti nuorilla naisilla. Nuorena ammattilaisena ja asiantuntijana voi olla vielä vaikeaa tunnistaa, mikä on riittävän hyvää työtulosta ja milloin vähempikin riittää. Onkin tärkeää, että nuorille, työuraansa aloitteleville ammattilaisille, mahdollistetaan kunnollinen perehdytys, jossa myös määritetään mahdollisimman konkreettisesti työn "riittävän hyvä" tekeminen. Esihenkilön rooli on varmistaa, ettei nuori työntekijä innokkuudessaan ja täydellistä työtulosta tavoitellessaan aja jo uran alkumetreillä työuupumuksen seinää päin.

Yhteisöllisyyttä tarvitaan myös etätyöaikana

Nuoret työntekijät kokevat työyhteisön yhteisöllisyyden tärkeäksi arvoksi. Hyvä työporukka kannustaa, tukee ja lisää voimavaroja työn arjessa. Kokeneemmilla työtovereilla on merkittävä rooli myös uusien työntekijöiden työhön integroitumisessa. Heiltä voi usein kysyä neuvoja työarjen lomassa ja saada ymmärrystä oman työpaikan työkulttuurista. Koronan jälkeen etätyöt ovat kuitenkin lisääntyneet, mikä voi aiheuttaa työyksinäisyyttä etenkin nuorilla työntekijöillä. Ristiriitaisuus näkyy halussa ylläpitää yhteisöllisyyttä samalla kun moni haluaa pysytellä mielellään kotona. Vaikka mahdollisuus etätyön tekemiseen on monelle tärkeä seikka valitessa työtä ja työnantajaa, on hyvä pohtia myös yhteisöllisyyden ja keskustelukulttuurin ylläpitämistä työyhteisöissä.

Kyseenalaistamista vaaditaan, mutta sitä ei aina arvosteta

Nuorilta sukupolvilta on odotettu, ja jo koulumaailmassa opetettu, kriittistä suhtautumista uutta tietoa kohtaan. Kyseenalaistaminen ja kriittinen näkökulma on ollut taito, jota on vaadittu koulu- ja opiskelupolulla sekä nykyisessä tietotulvan maailmassa. Kuitenkaan näitä ominaisuuksia ei aina arvosteta työelämässä, ja etenkin vanhemman sukupolven kollegat ja esihenkilöt saattavat ymmärtää kyseenalaistamisen huonona asenteena työtä kohtaan. Väärinymmärrykset sukupolvien välillä voivat aiheuttaa kitkaa ja ristiriitoja työyhteisössä, etenkin jos työyhteisöstä puuttuu luottamus ja avoin keskusteluilmapiiri.

Molemminpuolinen sitoutumattomuus nykypäivää

Nykyisessä työelämässä yhdellä työnantajalla työskennelty aika on lyhyempi kuin aiemmilla sukupolvilla. On arvioitu, että sukupolvelta toiselle siirryttäessä työnantajien määrä tuplaantuu ja nuorimmilla millenniaaleilla työnantajien määrä lasketaan useissa kymmenissä. Mellasen mukaan jopa kolmasosa tänään uuden työn aloittavista miettii vaihtavansa työtä kahden vuoden päästä.

Ennen on saatettu odottaa, että kun työntekijä sitoutuu työnantajaan, työnantaja sitoutuu lähtökohtaisesti myös työntekijään uran loppuun asti. Nykyään tällaisia odotuksia ei ole kummallakaan osapuolella. Työntekijä odottaakin, että työaikaa vastaan työnantaja pitää huolen myös työntekijän osaamisesta ja kehittymisestä, jotta sitten KUN vaihdetaan työtä, ollaan edelleen markkinakelpoisia.

Monia nuoria työntekijöitä pätkätyöt ja jatkuva uuden työn etsintä ja aloittaminen kuormittaa, mutta osa-aikaisien töiden lisääntyessä monella alalla jatkuva työstä toiseen hyppiminen on työelämän normi. Toisaalta moni haluaakin uusia haasteita, etenemismahdollisuuksia ja sen myötä parempaa palkkaa, mikä usein on helpointa työnantajaa vaihtamalla. Työnantajien on kuitenkin hyvä muistaa, että nuoret työntekijät sitoutuvat organisaation sijaan erityisesti esihenkilöön, lähitiimiin ja itse työhön. Näihin panostamalla työnantaja voi saada pitkäänkin viihtyvän nuoren osaajan.

Boreoutista burnoutiin - kultaisen keskitien etsintä

Vaikka työuupumuksen riski on korkea etenkin nuorten naisten kohdalla, on tärkeää nostaa keskusteluun myös boreout-ilmiö. Boreoutissa työ ei ole kehittävää, se tuntuu tylsältä eikä työ haasta tarpeeksi. Onkin tärkeää löytää esihenkilön tuella työtehtävien kokonaisuus, jossa pysytään tasapainossa rutiinitöiden ja luovien, kehittävien ja sopivasti vaativien tehtävien välillä.

Työnantajalta odotetaankin valmentavaa johtamista, jossa keskusteluilmapiiri on avointa. Enää asiantuntijatehtävissä ei oleteta tai odoteta, että esihenkilö tietää alaisiaan paremmin heidän työtehtävänsä, vaan nuoret asiantuntijat kaipaavat ennen kaikkea tukea ja luottamusta esihenkilöiltään. Vaikka moni työntekijä kamppailee suuren työmäärän kanssa, kuitenkin samanaikaisesti nuoret työntekijät kaipaavat tarpeeksi haastavia ja kehittäviä työtehtäviä, mikä korostaa tarvetta löytää kultainen keskitie työelämän vaatimusten ja yksilöllisten odotusten välillä.

Nuorten naisten työelämä kaipaa inhimillisyyttä, ymmärrystä ja tilaa kiinnittymisen kokemusta lisääville keskusteluille. Työelämässä tarvitaan tasapainoa vaativien odotusten ja yksilöllisten tarpeiden välillä, jotta nuoret naiset voivat kukoistaa ja menestyä ristiriitojenkin keskellä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nuorten naisten työelämä: Tasapainottelua ristiriitojen keskellä - Naistenkartano

# data[].attributes.attachment_link.description
Blogi | Julkaistu 12.12.2023 Valinnanvapauden paine haastaa Mellasen mukaan nykyisessä hyvinvointiyhteiskunnassa valinnanvapaus on jopa ylivoimaisen laajaa. Vaikka suuri valinnanmahdollisuuden määrä on hieno asia, on ihmismielen tunnetusti helpompi valita kuuden vaihtoehdon kuin kuudenkymmenen vaihtoehdon väliltä. Miten valita ja tunnistaa "oma juttu" ja unelmaduuni maailmassa, jossa mahdollisuuksien määrä on lukematon?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uppoava v***n laiva

Pelastusliivit päälle! Uppoava v***n laiva on työelämää kriittisesti tarkasteleva podcast, jossa ihmetellään, pöllytetään ja kyseenalaistetaan suomalaista oravanpyörää. Äänessä performoinnin maksimointiin kyllästynyt ja menestysallerginen työuupuja, Heta Tuppurainen. Palautteet ja yhteydenotot: [email protected] IG: @uppoavavitunlaiva

Missä voit kuunnella?

# data[].attributes.attachment_link.title
Uppoava v***n laiva - Suomalaiset Podcastit