# data[].attributes.headline
Celian YouTube kanavalta löytyy tallenne viime syksyn Lukemisen tuki, nyt! seminaarista, jossa oli monta hyvää puheenvuoroa

# data[].attributes.subject
Celian YouTube kanavalta löytyy tallenne viime syksyn Lukemisen tuki, nyt! seminaarista, jossa oli monta hyvää puheenvuoroa

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.headline
Olen Riikka Marttinen Erilaisten oppijoiden liiton erityistyisasiantuntija. Koulu-podcast on Jouni Koposen ja Pekka Peuran podcast, joka tuo monipuolisuutta, syvyyttä ja laajempaa näkymää suomalaiseen koulukeskusteluun. Oli hienoa päästä Jounin kanssa keskustelemaan Koulu-podcastiin.  

# data[].attributes.subject
Olen Riikka Marttinen Erilaisten oppijoiden liiton erityistyisasiantuntija. Koulu-podcast on Jouni Koposen ja Pekka Peuran podcast, joka tuo monipuolisuutta, syvyyttä ja laajempaa näkymää suomalaiseen koulukeskusteluun. Oli hienoa päästä Jounin kanssa keskustelemaan Koulu-podcastiin.  

# data[].attributes.body
Syvennymme Jounin kanssa oppimisen haasteisiin ja annamme vinkkejä, miten opettajat voivat tunnistaa ja tukea erilaisia oppijoita. Keskustelemme siitä, miten rakentaa inklusiivinen oppimisympäristö ja millaisia käytäntöjä opettajat voivat hyödyntää tukemaan kaikkia oppilaita. Lisäksi pohdimme miten yhteistyöllä voidaan parantaa oppimiskokemuksia. Tästä Padletista löydät keskustelun aikana mainitut linkit. Lämmin kiitos Jounille mainiosta keskusteluhetkestä!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Koulu-podcast tuo monipuolisuutta, syvyyttä ja laajempaa näkymää suomalaiseen koulukeskusteluun. Löydät kaikki jaksot myös Spotifysta, Youtubesta ja eri podcast-palveluista.

Koulu-podcast jakso 24: Laura Jääskeläinen - Ryhmäyttäminen lisää hyvinvointia

Koulu-podcast jakso 14: Jaakko Salo & Saija Ohtonen-Jones - Koulu, koti ja hyvinvointi

Koulu-podcast jakso 13: Najat Ouakrim-Soivio ja Henri Karjalainen - Arviointispesiaali

Tämän Koulu-podcastin erikoisjakson teemana on arviointi. Vieraana on kaksi arviointiosaajaa: Najat Ouakrim-Soivio, oppimisen sekä osaamisen arvioinnin dosentti ja Helsingin ranskalais-suomalaisen koulun rehtori sekä Henri Karjalainen, opettaja ja ohjelmistopalvelu Qridin pedagoginen johtaja.

Arviointi ohjaa oppimista ja opiskelua enemmän kuin mikään muu toiminta koulukontekstissa. Mutta mikä on arvioinnin ideaalitilanne? Miten ja milloin arvioinnin pohjalta annettavaa palautetta kannattaisi sanoittaa oppilaalle ja huoltajalle? Mitä tarkoitetaan monipuolisella arvioinnilla?

Hyvinvointiopetuksen kehittäjä Viivi Pentikäinen ja kasvatuskeskustelija Jesse Soininen keskustelevat tulevaisuuden koulusta. Mikä suomalaisessa koulussa on toimivaa ja säilyttämisen arvoista? Mitä seuraavasta opetussuunnitelmasta kannattaisi jättää pois ja kuka sen päättää? Jos lähtisi muotoilemaan uutta koulua tyhjästä, mistä kannattaisi lähteä liikkeelle?

Kaisa Vuorinen on tullut tunnetuksi Positiivisen CV:n kehittäjänä ja positiivisen kasvatuksen äänenä. Mutta mitä käytännössä tarkoittavat luonteenvahvuudet ja positiivinen kasvatus? Miten se istuu koulun kiireiseen arkeen? Millaiset kokemukset omasta koulupolusta ja opettajuudesta ovat muokanneet Kaisan ajattelua?

# data[].attributes.attachment_link.description
Koulu-podcast tuo monipuolisuutta, syvyyttä ja laajempaa näkymää suomalaiseen koulukeskusteluun. Löydät kaikki jaksot myös Spotifysta, Youtubesta ja eri podcast-palveluista.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tietoisuus ympäristön merkityksestä toimintakyvylle sekä ennaltaehkäisemisen ja aikaisen puuttumisen hyödyistä muuttaa toimintaterapiaa yhteisöllisempään suuntaan. Kun toimintaterapeutin asiakkaana on yhden lapsen sijaan koulu, tarvitaan uusia toimintatapoja.
Opinnäytetyön tavoitteena oli esitellä näyttöön perustuva toimintaterapian toteuttamisen malli Partnering for Change (P4C), jossa toimintaterapiaa tarjotaan koko lapsiryhmälle integroituna luokan toimintaan yhteistyössä opettajan kanssa. Mallin ovat kehittäneet Cheryl Missiuna, Cathy Hecimovich ja Nancy Pollock yhdessä P4C-tiimin kanssa.
Kirjallisuuskatsauksen avulla taustoitettiin Partnering for Change -mallin ymmärtämiselle olennaisia asioita koulussa toteutuvan toimintaterapian periaatteista, kuvailtiin Partnering for Change -malli yksityiskohtaisesti ja tutkittiin mallin käyttöönottamisesta koituvia hyötyjä ja mallia käyttäneiden opettajien ja toimintaterapeuttien kokemuksia.
Kirjallisuuskatsauksen tulosten perusteella Partnering for Change -mallin käyttäminen johti erityistä tukea tarvitsevien lasten lähes vuotta varhaisempaan identifioimiseen ilman muodollista arviointia tai seulontamekanismia. Lisäksi aiempaa suurempi joukko tukea tarvitsevia lapsia pääsi toimintaterapian piiriin ilman lisäkustannuksia. Mallia toteuttaneet opettajat ja toimintaterapeutit kokivat osaamisensa kasvaneen.
Johtopäätöksenä Partnering for Change -mallin käyttämisellä on useita positiivisia vaikutuksia lasten osallistumisen tukemiseen koulussa ilman kokonaiskustannusten kasvua. Lisätutkimusta tarvitaan Partnering for Change- mallin käyttämisestä Suomessa ja erityisesti siitä, säilyvätkö samat positiiviset vaikutukset myös suomalaisessa palvelujärjestelmässä.

Awareness of the significance of the environment to the performance as well as of the benefits of early intervention and prevention of secondary consequences have led occupational therapy to change towards community-based interventions. When, instead of a child, a school is the client, there is a need for new ways to offer occupational therapy.
The aim of the thesis was to introduce an evidence-based occupational therapy model called Partnering for Change (P4C) in the context of a school setting. The idea of the model is to integrate occupational therapy with the activities of a whole school class in collaboration with the teachers. The model was designed by Cheryl Missiuna, Cathy Hecimovich and Nancy Pollock together with a P4C-team.
A literature review was conducted on the essential elements of the Partnering for Change-model and its principles in school-based occupational therapy. This also included a detailed description of the model and studying its benefits and the experiences of teachers and occupational therapists who had used the model.
According to the review, using the model led to identifying more pupils with special needs one year earlier without standardized test or screening procedures. Moreover, a greater number of children in need of support could receive occupational therapy at no additional cost. Therapists and educators using this model felt that their competence had increased.
In conclusion, it can be stated that using the Partnering for Change model has many positive outcomes. Children´s participation in school improved without increasing costs. However, more research is needed on the Partnering for Change-model in the Finnish school system and particularly whether the positive outcomes remain in the Finnish service system.

# data[].attributes.attachment_link.title
Theseus: Partnering for Change -malli ja sen hyödyt koulutoimintaterapiassa

# data[].attributes.attachment_link.description
Tietoisuus ympäristön merkityksestä toimintakyvylle sekä ennaltaehkäisemisen ja aikaisen puuttumisen hyödyistä muuttaa toimintaterapiaa yhteisöllisempään suuntaan. Kun toimintaterapeutin asiakkaana on yhden lapsen sijaan koulu, tarvitaan uusia toimintatapoja. Opinnäytetyön tavoitteena oli esitellä näyttöön perustuva toimintaterapian toteuttamisen malli Partnering for Change (P4C), jossa toimintaterapiaa tarjotaan koko lapsiryhmälle integroituna luokan toimintaan yhteistyössä opettajan kanssa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Partnering for Change is the name of both a new model for delivering integrated rehabilitation services for children with special needs and the program of research that has evaluated the development, implementation and evaluation of P4C service model. The P4C model of service is an innovative, collaborative, evidence-informed model that uses a needs-based, tiered approach to provide rehabilitation services for children with special needs in schools.

P4C was initially developed as a model of support for children with Developmental Coordination Disorder (DCD) because they were the largest group of children in Ontario who were on waitlists for School Health Support Services. Although this was the population of children first studied, the P4C model of service delivery has been shown to be of value for children with many diverse needs.

P4C is a new way for occupational therapists to provide school-based services to children with special needs. Working collaboratively with educators and families, therapists provide support to whole schools and help create classroom environments that encourage successful participation and academic achievement of children.

The development, evaluation, and implementation of this type of intervention required a partnership between researchers, the health care and school systems, the therapists who deliver services, and families. In recognition of this need for partnership, we called the initial research project "Partnering for Change," a name which was also adopted for the intervention and service delivery model.

The goals of the Partnering for Change service delivery model are to:
1. Facilitate earlier identification of students with special needs

2. Build capacity of educators and parents to understand and manage children's needs

3. Improve children's ability to participate in school and at home

​4. Facilitate self and family management to prevent secondary consequences
Click here for more information about P4C

The Partnering for Change team used evidence from the literature to design a conceptual model that was tested in school settings and refined. This figure reflects the partnership between therapists, parents and educators to create physical, social and learning environments that facilitate successful participation for all students. Working from a foundation that focuses on relationship building and sharing of knowledge, these partners collaboratively implement universal design for learning principles to create environments that foster development in children of all abilities. They also screen and differentiate instruction for children who are experiencing challenges, even when universal changes have been put in place. Monitoring the response to these interventions allows therapists and educators to try individualized strategies and accommodations for students who need to participate in a different way. The school remains the target of intervention, allowing therapists to impact the greatest numbers of children. Therapists monitor each change and increase the intensity of the service that they provide as they coach educators and/or parents about those few students who have more complex needs. In this model, all collaboration and intervention occurs in the context of the classroom and other school environments.

P4C Research Studies

Evidence-based management of disabilities in school-age children requires putting into practice the best and most current research findings, including evidence that early identification, self-management, prevention of secondary disability, and enhanced participation are the most appropriate foci of school-based occupational therapy. Partnering for Change (P4C) is a novel school-based intervention based upon these principles that has been developed and tested over an 8-year period using a community-based participatory action research (PAR) approach.

From the first pilot study, the research team recognized that transformation of school-based intervention for children could only occur through PAR, where there is true collaboration and partnership with the individuals and organizations who are responsible for implementing and sustaining change. Studies of P4C were systematically conducted from this perspective [starting with a pilot project (2008-2009), demonstration project (2009-2011), to an implementation and evaluation project (2013-2015)].

P4C has involved stakeholders from Ministries of Health, Education and Children and Youth Services who are committed to use research findings to inform real-world change.

Implementation, formative evaluation, and summative evaluation 2013-2015

From 2013-15, our team studied the evaluation and implementation of the P4C intervention in 40 schools across three different school boards and two different health care regions within Ontario. As in previous studies, PAR was still the foundation from which we approached working with community partners. In particular, we adopted an approach called integrated knowledge translation or IKT, which is defined as a process that enhances research uptake by guiding researchers and knowledge-users to work together throughout the research cycle to ensure the questions, methods, and findings are highly relevant to the health system.

The results were positive in all areas! Goals were achieved and the occupational therapy service was delivered in a way that identified children who were struggling earlier, reached many, many more children, built educator capacity and OT capacity, and cleared waitlists, at the schools receiving the P4C service, at no additional cost. Click here for more information.

Sharing the Findings:
Campbell, W., Camden, C. & Missiuna, C. (2016). Reflections on using a community-based and multisystem approach to transforming school-based intervention for children with developmental motor disorders. Current Developmental Disorders Reports. Advanced online publication 29, March, 2016. DOI 10.1007/s40474-016-0081-y.

Missiuna, C., Pollock, N., Campbell, W., DeCola, C., Hecimovich, C., Sahagian Whalen, S., ...Camden, C. (2016). Using an innovative model of service delivery to identify children who are struggling in school. British Journal of Occupational Therapy. Advance online publication. doi: 10.1177/0308022616679852

Pollock, N., Sahagian Whalen, S., Dix, L., Campbell, W., & Missiuna, C. (2016) Shifting Occupational Therapy Practice in Schools to a Capacity-Building Model. Manuscript submitted for publication.

Campbell, W., Kennedy, J., Pollock, N., & Missiuna, C. Screening children through Response to Intervention and Dynamic Performance Analysis: The Example of Partnering for Change. Current Developmental Disorders Reports, 1-6. doi:10.1007/s40474-016-0094-6

Ontario Ministry of Health and Long Term Care. $994,600, 2013-2015. Implementation and evaluation of Partnering for Change, an innovative model that will transform health service provision for school-aged children with developmental coordination disorder. Missiuna, C. (PI), Pollock, N., Bennett, S., Camden, C., Campbell, W., McCauley, D., Gaines, R., & Cairney, J.

Ontario Ministry of Education, $199,810. 2015. Partnering for Change: An innovative service with relevance to the Special Needs Strategy. Missiuna, C. (PI), Hecimovich, C. (Principal Knowledge User), Bennett, S., Campbell, W., Pollock, N., Camden, C., Gaines, R., McCauley, D., & Cairney, J.

For more information contact:

The P4C team received end-of-grant KT funding from the Canadian Institutes of Health Research (CIHR) to translate the findings from the demonstration study (2009-2011) to our stakeholders. Stakeholder involvement led to subsequent presentations for, and research proposals to, regional and provincial health care funders. Resource materials were developed for families and educators to use in the community and in schools.

Research Team

Canadian Institutes of Health Research. $39,971, 2010-2012. Advancing an innovative model of service delivery: Partnering to promote knowledge exchange. Missiuna, C. (PI), Hecimovich, C., Bennett, S., Cairney, J., Gaines, R., Pollock, N., Campbell, W., & Levac, D.

For more information contact:

Sharing our Findings
Pollock, N., Sahagian Whalen, S., Levac, D., DeCola, C., & Missiuna, C. (2013). Partnering for Change Online Course for Occupational Therapists (8 modules).

Missiuna, C., Polatajko, H., & Pollock, N. (2015). Strategic management of children with developmental coordination disorder. In J. Cairney (Ed.), Developmental Coordination Disorder and its Consequences (pp.215-252). Toronto, ON: University of Toronto Press.

Rivard, L., Missiuna, C., Pollock, N., & David, K.S. (2011). Developmental coordination disorder (DCD). In S. Campbell, R.J. Palisano, & M.N. Orlin (Eds.), Physical Therapy for Children (4th ed.)(pp.498-538). St. Louis, MO: Elsevier.

DCD online workshop, originally designed for parents, but is useful for others as well including teachers, health professionals, coaches, family members and friends. (Offered in English and French)

DCD online workshop for Physiotherapists and Occupational Therapists (Offered in English and French)
Stakeholder Newsletters (2009-2012) Partnering for Change Success Story - Using Integrated KT to Successfully Transform Health Service Provision for School-Aged Children with Developmental Coordination Disorder

In this project, researchers from CanChild partnered with decision-makers from the Mississauga-Halton Local Health Integration Network and with Community Rehab, providers of services for children with DCD. Using a participatory action approach to research, the team worked together with all stakeholders to plan and evaluate the feasibility of an intervention in which occupational therapists worked in 11 elementary schools and translated knowledge to help families and teachers better support children with DCD.

The study showed that educators, families and therapists all improved their knowledge about children with DCD and preferred P4C over current models of service delivery - Click here to read a summary of the study.

Canadian Institutes of Health Research. $199,994, 2008-2011. Partnering for change (Demonstration Project): Promoting health and participation of school-aged children with developmental conditions in their communities. Missiuna, C. (PI), Hecimovich, C. (Principal Decision Maker), Pollock, N., Russell, D., Cairney, J., Bennett, S., Ruttan, B. (Decision Maker), Gaines, R., & Rosenbaum, P.

For more information contact:

Sharing our Findings:
Campbell, W., Missiuna, C., Rivard, L., & Pollock, N. (2012). "Support for everyone": Experiences of occupational therapists delivering a new model of school-based service. Canadian Journal of Occupational Therapy, 79(1), 51-59.

Missiuna, C., Pollock, N., Campbell, W., Bennett, S., Hecimovich, C., Gaines, R., ... Molinaro, E. (2012). Use of the Medical Research Council Framework to develop a complex intervention in pediatric occupational therapy: Assessing feasibility. Research in Developmental Disabilities, 33(5), 1443-1452. doi: 10.1016/j.ridd.2012.03.018.

Missiuna, C., Pollock, N., Levac, D., Campbell, W., Sahagian Whalen, S., Bennett, S.,... Russell, D. (2012). Partnering for Change: An innovative school-based occupational therapy service delivery model for children with developmental coordination disorder. Canadian Journal of Occupational Therapy, 79(1), 41-50. doi: 10.2182/cjot.2012.79.1.6.

A large group of stakeholders with a common concern came together to discuss P4C. This group was composed of families, educators, researchers, service providers and representatives from school boards, Community Care Access Centres, provider agencies, Ontario Ministries of Education, Children and Youth Services, and Health and Long-Term Care concerned about the challenges faced by school-aged children who have coordination problems.
Stakeholder Alliance Symposium reports (2009-2010) Stakeholder Newsletters (2009-2012)

A pilot project, funded by the Ontario Neurotrauma Foundation (ONF) and the Ontario Rehabilitation Research Advisory Network (ORRAN), was conducted to determine exactly what type of occupational therapy services should be provided in school to children with Developmental Coordination Disorder (DCD). There was recognition that research to transform school-based rehabilitation would require meaningful and ongoing engagement with the individuals, organizations, and systems who would be the ultimate end users of this knowledge. Meetings helped to identify what stakeholders viewed as the major challenges of the existing system and provided a forum in which to share ideas and to shape the research agenda with respect to developing and evaluating a new approach to intervention. A pilot study was mounted in 2 elementary schools and the intervention was discussed and refined at the symposia.

Ontario Rehabilitation Research Advisory Network. $79,835, 2008-09. Partnering for change (Pilot): An innovative school health service delivery model to improve access to rehabilitation services for children with developmental coordination disorder. Missiuna, C. (PI), Pollock, N., Bennett, S., Russell, D., Gaines, R., Cairney, J., & Hecimovich, C.

For more information contact:

Sharing our Findings:
Missiuna, C., Pollock, N., Levac, D., Campbell, W., Sahagian Whalen, S., Bennett, S.,... Russell, D. (2012). Partnering for Change: An innovative school-based occupational therapy service delivery model for children with developmental coordination disorder. Canadian Journal of Occupational Therapy, 79(1), 41-50. doi: 10.2182/cjot.2012.79.1.6.

Stakeholder Newsletters (2009-2012) ​

# data[].attributes.attachment_link.description
Partnering for Change is the name of both a new model for delivering integrated rehabilitation services for children with special needs and the program of research that has evaluated the development, implementation and evaluation of P4C service model.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Tiedämme, että erityisopetuksen piiriin kuuluvat lapset saattavat tuntea eristyneisyyttä ja nähdä itsensä erilaisina ikätovereihinsa verrattuna. Chromebookien ja Google Workspace for Education avulla voimme tasoittaa näitä eroavaisuuksia räätälöimällä oppimisympäristöt yksilöllisesti mutta silti huomaamattomasti."

Chad Flexon, Supervisor of Instruction, Harrison Township School District

# data[].attributes.attachment_link.title
Google for Educationin saavutettavuusominaisuudet - Google for Education

# data[].attributes.attachment_link.description
Google for Education ‑tuotteiden suunnittelussa huomioidaan esteettömyys, jotta jokaisella oppilaalla on mahdollisuus oppia, saada inspiraatiota ja saavuttaa parhaimpansa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Microsoftin oppimistyökalujen hyväksi havaittujen menetelmien avulla pystyt parantamaan kaikenikäisten ja -tasoisten oppilaiden luku- ja kirjoitustaitoja. Katso video (englanniksi).

Hyödynnä tehokkaita oppimistyökaluja

Paranna kaikenlaisten oppijoiden lukemistaitoa

Paranna kaikkien oppilaiden lukunopeutta ja luetun ymmärtämistä, tue lukihäiriöiden ja muiden oppimisvaikeuksien kanssa kamppailevia oppilaita tekstin dekoodausratkaisuilla ja auta lukemaan opettelevia kasvattamaan itseluottamustaan syventävän lukuohjelman avulla.

Digitaaliset oppimistyökalut Microsoft Educationilta

Microsoftin oppimistyökalujen hyväksi havaittujen menetelmien avulla pystyt parantamaan kaikenikäisten ja -tasoisten oppilaiden luku- ja kirjoitustaitoja.

Edistä matematiikan ymmärrystä

Oppimistyökalut tukevat matematiikan opiskelua eri ominaisuuksilla, kuten matemaattisella avustajalla, joka auttaa oppilaita ymmärtämään ongelmat vaiheittain. Matematiikan syventävä lukuohjelma lukee yhtälöt ääneen ja tukee siten oppilaita, joilla on haasteita matematiikan ymmärtämisessä tai dysleksia.

Paranna kaikkien oppilaiden viestintää

Auta oppilaita ja heidän huoltajiaan löytämään ja ymmärtämään tärkeitä tietoja muun muassa kääntäjän, live-tekstityksen ja PowerPointin kuvatekstien avulla.

Ilmainen lukutyökalu, jolla on merkitystä

Kuvasanasto syventävässä lukuohjelmassa

Syventävässä lukuohjelmassa on sisäänrakennettuna kuvasanasto, jonka avulla oppilas näkee vihjekuvan napsauttamastaan sanasta. Oppilaat voivat lukiessaan hyödyntää myös ääneenlukua, jolloin moniaistinen prosessointi tukee lukemista ja ymmärtämistä.

Kokeile syventävää lukuohjelmaa omaa opetusmateriaaliasi käyttäen.

Sisäänrakennettuna suosittuihin Microsoft-tuotteisiin

Ala käyttää oppimistyökaluja Office 365:ssä ilmaiseksi

Oppilaat ja opettajat ovat oikeutettuja hankkimaan ilmaisen Office 365 Education -ohjelmistopaketin, johon sisältyy Word, Excel, PowerPoint, OneNote, Microsoft Teams sekä muita opetusta edistäviä sovelluksia.

# data[].attributes.attachment_link.description
Microsoftin oppimistyökalujen hyväksi havaittujen menetelmien avulla pystyt parantamaan kaikenikäisten ja -tasoisten oppilaiden luku- ja kirjoitustaitoja. Katso video (englanniksi). Hyödynnä tehokkaita oppimistyökaluja Paranna kaikkien oppilaiden lukunopeutta ja luetun ymmärtämistä, tue lukihäiriöiden ja muiden oppimisvaikeuksien kanssa kamppailevia oppilaita tekstin dekoodausratkaisuilla ja auta lukemaan opettelevia kasvattamaan itseluottamustaan syventävän lukuohjelman avulla.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tietoa Celiasta Saavutettavuuskirjasto Celian selvitys: tarvitsemme parempia lukemisen apuvälineitä

Saavutettavuuskirjasto Celian selvitys: tarvitsemme parempia lukemisen apuvälineitä

Jos koululaisten lukutaidon heikkenemisestä ja oppimistulosten laskusta ollaan huolissaan, miksi emme puhu enemmän konkreettisista lukemisen mahdollistavista apuvälineistä? Oikeanlaisten apuvälineiden avulla lukeminen mahdollistuu, vaikka oppilaalla olisi runsaasti tuen tarvetta. Parhaat lukemisen apuvälineet selviävät Saavutettavuuskirjasto Celian 3.11. julkaisemasta laajasta selvityksestä.

Apuvälineiden tarve on suurta, koska tällä hetkellä 21 % kaikista peruskoululaisista opiskelee tehostetun tai erityisen tuen piirissä. Kansainvälisen PIRLS 2023 -lukutaitotutkimuksen mukaan 16 % suomalaisista neljäsluokkalaisista ei lukutaidoltaan yllä tyydyttävälle tasolle.

Celian selvitys on tähän mennessä laajin Suomessa toteutettu tutkimus lukemisen apuvälineistä. Tutkimusta varten Celian asiantuntijat kiersivät peruskouluissa ympäri Suomen haastattelemassa lukemisessa tukea tarvitsevia oppilaita. Haastatteluun osallistui 35 oppilasta. Lisäksi Celia laati opettajille suunnatun kyselyn, johon vastasi yhteensä 475 opettajaa, näistä suurin osa erityisopettajia.

Monikanavaisuus, selkokieli ja sähköiset materiaalit tukevat parhaiten lukemista

Tutkimuksen mukaan lukemisen apuvälineistä parhaita ovat sellaiset kirjat, joita voi lukea ja kuunnella samanaikaisesti. Hyviksi apuvälineiksi koetaan myös selkoaineistot sekä kustantajien sähköiset materiaalit ja sovellukset. Parhaat apuvälineet tukevat opettajien mukaan niin teknisen lukutaidon kehitystä, luetun ymmärtämistä kuin lukemiseen motivoitumista.

Opettajien mukaan lukemisen apuvälineitä on tarjolla heikosti. Monia oppikirjoja ei pysty lukemaan ja kuuntelemaan samanaikaisesti niin, että teksti olisi synkronoitu äänen kanssa. Opettajat kaipaavat markkinoille paljon nykyistä enemmän selkokielistä oppimateriaalia, koska tällä hetkellä sitä saa lähinnä itse tekemällä. Lisäksi opettajat kokevat nykyiset sähköiset oppimateriaalit liian sekaviksi oppilaille, joilla on runsaasti tuen tarvetta.
"Me ollaan äitin kaa testattu, että kun minä opin, että lukemalla vai kuuntelemalla, mä oon oppinu pienestä pitäen kuuntelemalla, mä oon kuunnellu aika paljon kirjoja ja mä oon hyvä kuuntelemaan." (alakoululainen haastateltava)
Suuri osa tutkimukseen haastatelluista oppilaista kokee lukemisen ja kuuntelemisen samanaikaisesti parhaana tapana lukea. Yhteisöllisestä lukemisesta ja ääneen lukemisen kuuntelemisesta pidetään myös.

Haastatellut oppilaat kokevat vaikeuksistaan huolimatta lukemisen pääasiassa sekä helppona että mukavana. Tutkimusta johtaneen Celian pedagogisen asiantuntijan Veera Kivijärven mukaan oppilaiden myönteinen kokemus lukemisesta voi edistää halua harjoitella lukemista. "Myönteisen kokemuksen itsestä lukijana tiedetään edistävän lukutaitoa, joten tutkimus herättää toiveikkuutta. Nyt on tärkeää kehittää paremmin oppilaille sopivia apuvälineitä, että entistä useampi pääsee osalliseksi lukemisen hyödyistä," Kivijärvi kertoo.

Lukemisessa tukea tarvitsevat täytyy huomioida paremmin

Selvitykseen pohjautuen Saavutettavuuskirjasto Celia suosittelee, että kustantajat alkavat tuottaa tukea tarvitseville oppilaille eriytettyjä oppimateriaalisarjoja. Lisäksi kuntien kannattaa oppimateriaaleja kilpailuttaessaan huomioida niiden teknisen saavutettavuuden lisäksi se, kuinka hyvin ne soveltuvat oppilaille, joilla on tuen tarpeita. Oppimista ja lukemista edistävien organisaatioiden täytyy tunnistaa lukemisessa tukea tarvitsevien tarpeita entistä paremmin ja räätälöidä palvelujaan erilaiset lukemisen taidot ja tavat huomioiden.

Selvitykseen kokonaisuudessaan pääsee tutustumaan pdf-muodossa Celian verkkosivuilla.

Lisätietoja: pedagoginen asiantuntija Veera Kivijärvi, [email protected], puh. 0295 333 096

# data[].attributes.attachment_link.title
Saavutettavuuskirjasto Celian selvitys: tarvitsemme parempia lukemisen apuvälineitä - Celia

# data[].attributes.attachment_link.description
Oikeanlaisten apuvälineiden avulla lukeminen mahdollistuu, vaikka oppilaalla olisi runsaasti tuen tarvetta. Parhaat lukemisen apuvälineet selviävät Saavutettavuuskirjasto Celian 3.11. julkaisemasta laajasta selvityksestä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
HYVINKÄÄN KAUPUNKI TIEDOTTAA
20.11.2020
Julkaistavissa klo 13.00

Hyvinkään kaupungin varhaiskasvatuksessa on kehitetty uudenlaista toimintakulttuuria hankkeessa, jonka tavoitteena on ollut tarjota päiväkotien toimintaan esteetöntä vuorovaikutusta ja oppimisympäristöjä. Käytännössä YHES - Yhdessä esteetön -hankkeessa puhe- ja toimintaterapeutti ovat toiminteet osana useamman päiväkotiyksikön arkea. Tavoitteena on ollut edistää lasten vuorovaikutusta, aitoa osallisuutta ja yhdenvertaisuutta. Hankkeen loppuseminaarissa perjantaina käsiteltiin aikaansaatuja tuloksia ja keskusteltiin varhaiskasvatuksen kehittämisestä

- Hankkeen aikana olemme kehittäneet monialaisen yhteistyön toimintatapoja. Monialaisella yhteistyöllä tarkoittamme varhaiskasvatuksen ja kuntoutuksen ammattilaisten tiivistä yhteistyötä arjessa. Näkyvin esimerkki on esteettömien Kommunikointipisteiden kehittäminen hyvinkääläisten päiväkotien pihoille yhteistyössä lasten, kasvattajien ja Lappset Groupin kanssa, kertoo puheterapeutti Taina Olkinuora.

- Kommunikointipiste on lisännyt aikuisten ja lasten vuorovaikutusta päiväkotien pihoilla. Kokemukset lasten keskinäisestä viestinnästä kuvien tuella ovat olleet rohkaisevia. On ollut upeaa kuulla, miten laajasti kysyntää Kommunikointipisteet ovat herättäneet niin kotimaassa kuin ulkomaillakin.

Kokemukset hankkeesta ovat olleet kannustavia.

- Hankkeessa mukana olleiden päiväkotien työntekijät ovat kokeneet erityisen arvokkaaksi perehtymisen asioihin eri näkökulmien kautta sekä sen, että me terapeutteina olemme olleet ammatillisena tukena eri päiväkotien arjen tilanteisissa, kuvaa toimintaterapeutti Riikka Marttinen uuden yhteistyömallin aikaansaamia hyötyjä.

- Tiivis toiminta- ja puheterapian yhteistyö arjessa on koettu tärkeäksi. Varhaiskasvatuksen ja kuntoutuksen asiantuntijoilta saatu palaute ja hankkeeseen kohdistunut suuri kiinnostus on sekä ilahduttanut että myös vahvistanut käsitystämme siitä, että monialaisuutta ja asiantuntijuutta tarvitaan ennaltaehkäisevässä työssä.

Hallituksen linjauksen mukaisesti, lasten ja perheiden palveluissa varhaista tukea pitää vahvistaa.

- Käytännössä tämä merkitsee, että varhaiskasvatus nousee merkittäväksi toimintaympäristöksi, koska siellä perheet kohdataan päivittäin, toteaa Taina Olkinuora.

- Jatkossa YHES-hankkeen kokemuksia hyödynnetään sekä yhteisöllisen puheterapeutin työssä Hyvinkäällä että toivottavasti varhaiskasvatuksen kehittämisessä laajemminkin.

Palkittu hanke myös gradututkielman kohteena

YHES-hanke palkittiin aiemmin syksyllä Varhaiskasvatusmessujen Idea 2020 -kilpailun ensimmäisellä palkinnolla. Palkintoperusteissa todettiin, että: Esteetön viestintä ja vuorovaikutus sekä yhdenvertaisuus erittäin tärkeitä lähtökohtia ideointiin. Hankkeen monipuolisesti lasten ja perheiden arkea tukevat menetelmät, ei kohdennu ainoastaan tukea tarvitseviin lapsiin, vaan menetelmistä hyötyvät kaikki lapset.

Toimintaterapeutti Hennariikka Heinijoki on tehnyt YHES-hankkeesta terveystieteiden pro gradu -tutkielman "Ammattilaisten ja vanhempien käsityksiä yhteistoimijuudesta varhaiskasvatuksen toimintaterapian yhteistoiminnassa"´

- Tutkimuksessa haastateltavat kokivat, että

yhteisöllisellä toiminnalla on mahdollista yhdistää yksilön, ryhmän, kasvatuksen ja kuntoutuksen näkökulma lapsen parhaaksi. Hyödyn nähtiin laajenevan yhteisöllisen toiminnan kautta, Hennariikka Heinijoki kiteyttää tuloksia.

Lisätietoja:
Puheterapeutti Taina Olkinuora, p. 040 861 5945
Toimintaterapeutti Riikka Marttinen, p. 040 769 8479
Gradun tekijä, toimintaterapeutti Hennariikka Heinijoki p. 050 5291343

Kommunikointipisteen esittelyvideo: https://youtu.be/UvmzZV_O9vg
YHES-hankkeen blogi: https://www.hyvinkaa.fi/kasvatus-ja-kouIutus/varhaiskasvatus/hankkeet/YHES-Yhdessaesteeton/
YHES-hankkeen Facebook-sivu: https://www.facebook.com/yhdessaesteeton/

# data[].attributes.attachment_link.title
Puhe- ja toimintaterapian hyödyntäminen varhaiskasvatuksessa parantaa esteetöntä oppimista | Hyvinkään kaupunki

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyvinkään kaupungin varhaiskasvatuksessa on kehitetty uudenlaista toimintakulttuuria hankkeessa, jonka tavoitteena on ollut tarjota päiväkotien toimintaan esteetöntä vuorovaikutusta ja oppimisympäristöjä.

# data[].attributes.headline
Celian YouTube kanavalta löytyy tallenne viime syksyn Lukemisen tuki, nyt! seminaarista, jossa oli monta hyvää puheenvuoroa

# data[].attributes.subject
Celian YouTube kanavalta löytyy tallenne viime syksyn Lukemisen tuki, nyt! seminaarista, jossa oli monta hyvää puheenvuoroa

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.headline
Oppimisen apuvälineet tuovat helpotusta opintoihin ja arkeen

# data[].attributes.subject
Oppimisen apuvälineet tuovat helpotusta opintoihin ja arkeen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuntoutussäätiön Oppimisen tuen keskus toteutti syksyllä 2021 yhteistyössä Erilaisten oppijoiden liiton Apuvälinekeskuksen ja Nyyti ry:n kanssa kyselytutkimuksen opiskelijoille oppimisen apuvälineistä. Erityisesti toivottiin vastauksia henkilöiltä, jotka kokevat oppimisessaan haasteita. Kyselyyn saatiin 238 vastausta, ja edustettuina olivat kaikki Suomen maakunnat Ahvenanmaata ja Etelä-Karjalaa lukuun ottamatta. Myös eri opintoasteet olivat hyvin edustettuina, sillä vastauksia kertyi lukioista, ammattiopistoista, yliopisto-opiskelijoilta sekä eniten ammattikorkeakouluopiskelijoilta. Mediaani-ikä kyselytutkimukseen osallistuneilla oli lähellä kolmeakymmentä.

Kyselyyn vastanneista merkittävä osa ilmoitti itsellään olevan oppimisvaikeuden tai muun oppimiseen vaikuttavan ongelman. Yleisin mainittu vaikeus oli lukivaikeus. Osalla vastanneista ei erityisiä oppimisen haasteita ollut. Tärkeimmiksi syiksi apuvälineiden käytölle mainittiin opintojen tehostaminen, arjen tukeminen ja oppimisvaikeudet.

Digitaaliset oppimisen apuvälineet runsaasti käytössä

Oppimisen apuna käytettiin enemmän digitaalisia kuin ei-digitaalisia apuvälineitä. Digitaalisia apuvälineitä ovat esim. äänikirjat, oikolukuohjelmat, sähköiset tehtävienhallintasovellukset tai videot. Ei-digitaalisia apuvälineitä ovat esim. vastamelukuulokkeet, ajastin tai keskittymistä helpottavat apuvälineet, kuten stressipallot. Vaikka digitaalisia apuvälineitä käytettiin muita apuvälineitä enemmän, yksittäinen käytetyin apuväline oli kuitenkin perinteinen paperinen kalenteri. Toiseksi käytetyin oli puolestaan luentojen tallenteet.

Oppimisen apuvälineet vaikuttivat olevan käyttäjilleen tärkeitä, sillä suurin osa mainitsi käyttävänsä niitä päivittäin tai muutaman kerran viikossa. Vain harva koki apuvälineiden käytön erittäin vaikeaksi, pääasiassa käytön koettiin olevan melko helppoa tai helppoa. Avovastauksissa käytön hyödyistä mainittiin muun muassa, että ne mahdollistavat pidempikestoisen opiskelun, tukevat keskittymistä ja auttavat hahmottamaan työn määrää ja aikatauluja.

Kyselyn kautta pyrittiin saamaan tietoa myös siitä, mitä esteitä apuvälineiden käytöllä mahdollisesti on. Yleisimmäksi syyksi raportoitiin riittävän tiedon puuttuminen apuvälineistä. Hyvin harvalla oppimisen apuvälineiden riittämätön käyttö johtui soveltuvan laitteen puuttumisesta. Toki itse kyselykin toteutettiin sähköisesti, mikä on todennäköisesti vaikuttanut tuloksiin tämän osalta. ¨

Muutosta aiemaan nähtävissä

Oppimisen apuvälineiden käyttö vaikuttaa muuttuneen sen jälkeen, kun Kuntoutussäätiö toteutti edellisen kerran apuvälineisiin liittyvän kyselytutkimuksen Erilaisten oppijoiden liiton kanssa vuonna 2017. Tuolloin käytetyimmät apuvälineet olivat äänikirjat ja lukikalvot ja -viivaimet. Oppimista helpottavia kännykkäsovelluksia tai tietokoneohjelmia käytti vasta alle viidennes vastaajista. Toki ennen korona-aikaa esimerkiksi käsitettä luentotallenteet ei tainnut laajamittaisesti ollakaan.

Ilahduttavaa oli huomata, että oppimisen apuvälineitä käytetään monipuolisesti, ja kun ne on otettu käyttöön, on niiden käyttö opiskelijoilla lähes päivittäistä. Toisaalta kyselyn myöstä välittyi myös ymmärrys, että oppimisen apuvälineistä ei edelleenkään ole riittävästi tietoa saatavilla, edes opiskelijoiden keskuudessa, vaikka erilaisia oppimisen digitaalisia apuvälineitä on nykyään saatavilla jo runsaasti ja ne ovat pääasiassa maksuttomia. Tehtävää oppimisen apuvälineiden ja digityövälineiden käytön mahdollistamisen parissa siis vielä riittää.

Tarkemmat tulokset ja muun muassa vastausten vertailut opintoasteittain on tarkoitus raportoida tutkimusartikkelin muodossa.

Johanna Nukari
Neuropsykologian erikoispsykologi, PsL, Oppimisen tuen keskus, Kuntoutussäätiö.
Johanna Nukari on toiminut neuropsykologian alalla viimeiset 15 vuotta erityisesti nuorten ja aikuisten oppimisvaikeuksien parissa, muun muassa neuropsykologisen tutkimuksen, neuropsykologisen kuntoutuksen, ryhmämuotoisen kuntoutuksen, tutkimus- ja kehittämishankkeiden sekä kouluttamisen muodossa. Hän on kehittänyt oppimisvaikeuksien psykologista arviointia ja oppimisvaikeuksien yksilö- ja ryhmämuotoista kuntoutusta sekä tuottanut oppimisvaikeuksien tukemiseen liittyvää materiaalia.

Avainsanat: mielenterveys, opiskelu, opiskelukyky, oppiminen, oppimisenapuväline, oppimisvaikeus, tutkimus

# data[].attributes.attachment_link.title
Oppimisen apuvälineet tuovat helpotusta opintoihin ja arkeen

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuntoutussäätiön Oppimisen tuen keskus toteutti syksyllä 2021 yhteistyössä Erilaisten oppijoiden liiton Apuvälinekeskuksen ja Nyyti ry:n kanssa

# data[].attributes.headline
Laurea Uudet tuulet -varhaiskasvatus matkalle tulevaisuuteen: Yhteisöllinen toiminta varhaiskasvatuksessa – Esteettömän vuorovaikutuksen, osallisuuden ja yhdenvertaisuuden kehittäminen moniammatillisesti 

# data[].attributes.subject
Laurea Uudet tuulet -varhaiskasvatus matkalle tulevaisuuteen: Yhteisöllinen toiminta varhaiskasvatuksessa – Esteettömän vuorovaikutuksen, osallisuuden ja yhdenvertaisuuden kehittäminen moniammatillisesti 

# data[].attributes.attachment_link.title
Theseus: Uudet tuulet - varhaiskasvatus matkalle tulevaisuuteen

# data[].attributes.attachment_link.description
Varhaiskasvatus muuttuu yhteiskunnan ja kulttuurin muuttuessa. Tämän muutoksen tarkastelussa on syntynyt monipuolinen Uudet tuulet - varhaiskasvatus matkalle tulevaisuuteen -julkaisu. Laurea-ammattikorkeakoulu tekee yhteistyötä varhaiskasvatuksen kehittämiseksi kumppaneiden ja sidosryhmien kanssa. Tämä julkaisu on tehty yhdessä heidän kanssaan ja se on kaikille meille varhaiskasvatuksen toimijoille. Julkaisun tavoitteena on tuottaa ajatuksia varhaiskasvatuksen kehittämiseksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Microsoft Word Online Syventävä lukuohjelma

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
YHES - Yhdessä esteetön -hanke toteutui Hyvinkään varhaiskasvatuksessa 10/2018 - 31.12.2020. Hankkeen virallinen nimi oli Oppimisympäristöjen edistäminen fyysisesti ja vuorovaikutukseltaan esteettömiksi, ja se sai rahoituksen Opetushallituksen (OPH) Innovatiivisten oppimisympäristöjen edistäminen varhaiskasvatuksessa -valtionavustuksesta.

Hankkeen tavoitteena oli kehittää päiväkotien oppimisympäristöjä esteettömiksi, rakentaa monialaista yhteisöllistä toimintakulttuuria sekä muotoilla ja määritellä, millainen on hyvinkääläinen varhaiskasvatuksen yhteisöllinen ja monialainen toimintamalli.

Hankkeessa työskenteli määräaikaisesti osa-aikainen toimintaterapeutti Riikka Marttinen, sekä kaupungin vakituisessa toimessa oleva puheterapeutti Taina Olkinuora.

Hankkeeseen osallistui kaksi päiväkotia: Hangonsillan päiväkoti ja Martinkaaren päiväkoti.

Hankkeessa tehtyä

Hankkeen alkuvaiheessa terapeutit jalkautuivat päiväkotien arkeen kartoittamaan tarpeita ja toiveita. Samalla tarjoutui kuitenkin mahdollisuus ohjata, konsultoida ja tarjota tukea arjen tilanteisiin. Yhteisöllisen toimintakulttuurin tärkeimpiä periaatteita on tiedon jakaminen kaikkiin suuntiin. Kuntoutuksen ammattilaiset tarjosivat osaamisensa varhaiskasvatuksen käyttöön toiminnan suunnittelussa ja kehittämisessä. Toisaalta vähintään yhtä tärkeää oli nostaa esille kasvattajien arvokas tieto ja kokemukset arjesta.

Hankkeessa tarjottiin paljon myös koulutusta. Kasvattajia perehdytettiin monialaiseen yhteisölliseen toimintaan, esteettömään viestintään sekä tieto- ja viestintäteknologiaan. Leikkitaitoihin liittyen tarjolla oli Ralla -leikkitaitojen havainnointimenetelmän koulutusta, tunne- ja itsesäätelytaitoihin taas Zones of Regulation -menetelmään perehtymistä. Oppimisympäristöjen kehittämiseksi tarjottiin Leikki astuu ulos laatikosta -koulutus osana päiväkotien kehittämispäivää.

Hankkeen kaksi suurta ponnistusta olivat päiväkotien pihoille yhteistyössä Lappset Groupin kanssa kehitetyt Suomen ensimmäiset Kommunikointipisteet vuorovaikutuksen ja laadukkaan kommunikoinnin tueksi sekä hankkeen loppuseminaari, jonka avauspuhujana kuultiin opetusministeri Li Anderssonia.

Kiitos onnistuneesta hankkeesta kuuluu ennen kaikkea hankepäiväkotien työntekijöille, kaikille yhteistyötahoille sekä kannustaville rinnalla kulkijoille!

Yhteystiedot
Taina Olkinuora
puheterapeutti
Hyvinkään kaupunki
Varhaiskasvatuspalvelut
Kenttäkatu 11
05800 Hyvinkää

p. 040 861 5945
taina.olkinuora@hyvinkaa.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Hankkeessa tehtyä Hankkeen alkuvaiheessa terapeutit jalkautuivat päiväkotien arkeen kartoittamaan tarpeita ja toiveit...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
OPPIMISEN APUVÄLINEKESKUS

Välineitä, menetelmiä ja keinoja - oppimiseen, työhön ja arkeen

Oppimisen apuvälinekeskus on perustettu siksi, että tieto erilaisista lukemista, kirjoittamista, keskittymistä ja oppimista tukevista apuvälineistä ja menetelmistä leviäisi ja lisääntyisi. Tavoitteenamme on vaikuttaa siihen, että kaikki itsensä erilaiseksi oppijaksi kokevat, löytävät itselleen sopivia oppimis- ja työvälineitä, menetelmiä ja tapoja oman oppimisen tueksi.

Oppimisen apuvälineillä me tarkoitamme erilaisia oppimisen tueksi saatavia perinteisiä sekä digitaalia oppimisvälineitä ja erilaisia oppimisen strategioita ja keinoja. Oppimisen apuvälineistä hyötyy eniten silloin, kun on valmis kehittämään omaa oppimistaan ja erilaisille tavoille oppia on tarve tai halu.

# data[].attributes.attachment_link.title
OPPIMISEN APUVÄLINEKESKUS - tuen välineitä oppimiseen - Erilaisten oppijoiden liitto ry

# data[].attributes.attachment_link.description
Oppimisen apuvälinekeskus on perustettu siksi, että tieto erilaisista lukemista, kirjoittamista, keskittymistä ja oppimista tukevista apuvälineistä ja menetelmistä leviäisi ja lisääntyisi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Erilaisten oppijoiden liitto ry - valtakunnallinen järjestö

# data[].attributes.attachment_link.description
Erilaisten oppijoiden liitto tarjoaa neuvontaa, vertaistukea, koulutuksia ja tapahtumia erilaisille oppijoille ja ammattilaisille oppimisvaikeuksista.

# data[].attributes.attachment_link.title
LeaDo – Johtaa tuloksiin tekemällä - LeaDo

# data[].attributes.attachment_link.description
Sovellus, jonka avulla voit kartoittaa tilan aistiesteettömyyttä

# data[].attributes.headline
Autismiliiton ja SAMK:n tilojen esteettömyyskartoitus aistit huomioiden tulostettava versio

# data[].attributes.subject
Autismiliiton ja SAMK:n tilojen esteettömyyskartoitus aistit huomioiden tulostettava versio

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
Autismiliiton ja SAMK:n tilojen esteettömyyskartoitus aistit huomioiden tulostettava versio

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sisällysluettelo

Klikkaamalla sisällysluettelon otsikoita siirryt sinua kiinnostavaan osioon tekstissä.

Mitä on esteettömyys ja saavutettavuus?

Esteettömyyttä ja saavutettavuutta käytetään usein sanaparina. Yhteistä molemmille termeille on, että niin fyysisen ympäristön, tiedon kuin vaikkapa verkkosivujen ja palvelujen pitäisi olla kaikille sopivia ja kaikkien saatavilla riippumatta ihmisen toimintakyvystä.

Esteettömyydellä tarkoitetaan kaikenlaisten ihmisten huomioon ottamista etenkin fyysisessä ympäristössä, kuten rakennetussa ympäristössä, ulkoalueilla ja julkisissa liikennevälineissä. Esteettömyys koskee myös aisteihin ja hahmottamiseen liittyviä haasteita fyysisessä ympäristössä.

Yhtä tärkeää on aineettoman ympäristön soveltuvuus kaikille ihmisille. Voimme puhua sosiaalisesta, psyykkisestä ja kognitiivisesta esteettömyydestä, jolloin puhutaan saavutettavuudesta. Saavutettavuudella viitataan kaikenlaisten ihmisten tarpeiden huomioon ottamiseen viestinnässä, omassa toiminnassaan, asenteissa sekä verkkosivujen ja palveluiden kehittämisessä.

Autismikirjon ihmisten näkökulmasta esteettömyyden ja saavutettavuuden parantaminen tarkoittaa huomion kiinnittämistä mm. kommunikoinnin, kanssakäymisen, ympäristön ja aistitoiminnan aiheuttamiin esteisiin. Monille autismikirjon ihmisille arki on täynnä esteitä. Esteettömyys on yhteinen asia ja kaikkien etu.

Mitä tarkoittaa autismikirjo ja esteettömyys?

Se tarkoittaa esimerkiksi:

Yksilöllisyyden huomioimista ja erilaisuuden hyväksymistä. Jokainen ihminen on erilainen.

Aistitoiminnan erilaisuuden huomioon ottamista. Monilla autismikirjon ihmisillä aistit toimivat eri tavalla. Voi esim. olla yli- tai aliherkkyyttä äänille, hajuille ja mauille.

Puhetta tukevien ja korvaavien kommunikaatiomenetelmien käyttämistä. Jotkut autismikirjon ihmiset tarvitsevat kuvia kommunikointiin.

Jäsentelyn käyttämistä. Kuvalliset tai kirjoitetut päiväohjelmat ja tilojen opasteet selkeyttävät arkea.

Ymmärtämisen helpottamista. Selkeä kieli ja esittämistapa tukevat tiedon sisäistämistä.

Miten arjen esteitä voi poistaa?

1. Fyysinen esteettömyys voi olla

opasteiden käyttöä ympäristöjen, toimintojen ja tilojen selkeyttämisessä

valaistuksen säädettävyyttä, esimerkiksi suuntaamista, himmennystä, kirkastamista

ääniä vaimentavien pintamateriaalien käyttämistä asunnoissa ja julkisissa tiloissa

henkilökohtaisten apuvälineiden kuten korvatulppien ja kuulosuojainten käytön mahdollistaminen

aistiympäristön ja sen haasteiden kuvaileminen eri tiloissa, esimerkiksi vierailijainfo

häiritsevien äänien vähentämistä, poistamista tai äänieristyksen parantamista

tilojen uudelleen järjestelyä. Esimerkiksi työpöydän kääntäminen itselle sopivaan suuntaan

tilojen tuulettamista

2. Sosiaalinen esteettömyys voi olla

yhteistä kieltä, joka voi olla puhetta, kuvia, kirjoitusta, selkokieltä ja viittomia

tasavertaisuutta, erilaisuuden hyväksymistä ja yhdessä tekemistä

aitoa vuorovaikutusta niin, että kaikki saavat mahdollisuuden osallistua; jotkut saattavat tarvita ylimääräisiä lepotaukoja sosiaalisissa tilanteissa

henkilökohtaisen tilan tarpeen huomioimista

3. Psyykkinen esteettömyys voi olla

itsenäistä selviytymistä tukevien yksilöllisten ratkaisujen löytämistä, esimerkiksi mukautukset työn järjestämisessä

asennemuutosta ja autismitiedon jakamista. Pienillä muutoksilla voidaan saada aikaan esteettömyyttä

fyysisten, sosiaalisten ja kognitiivisten esteiden vakavasti ottamista ja tahtoa poistaa niitä

4. Kognitiivinen esteettömyys voi olla

selkeän yleiskielen, selkokielen tai kuvilla tuetun viestinnän käyttämistä vuorovaikutuksessa, verkkosivuilla ja palveluissa

sanontojen, jargonin, metaforien ja ironian välttelemistä viestinnässä.

tekstin helppolukuisuutta ja silmäiltävyyttä: sanoman tiivistämistä, väliotsikoiden, kappalejakojen sekä luettelojen käyttämistä

selkeiden kirjainten, isomman fontin ja rivivälien käyttämistä, taustan ja tekstin riittävien kontrastien käyttämistä painetussa ja sähköisessä mediassa

sisällön tukemista eri aistien kautta, esimerkiksi tekstin, infograafin tai kuvan, videon, äänen avulla

lomakkeiden ymmärrettävyyttä ja helppokäyttöisyyttä, mm. esimerkkien ja kuvien käyttämistä ohjeistuksessa

loogisuuden, tuttujen esittämistapojen suosimista verkkopalveluissa

Esteettömyys tarkoittaa sitä, että kaikilla on ominaisuuksistaan riippumatta mahdollisuus toimia ja osallistua tasavertaisesti muiden kanssa. Yksilöllisyys tarkoittaa sitä, että esteettömyys ei tarkoita kaikille autismikirjon ihmisille samoja asioita. Tärkeintä on luoda sellainen asenneympäristö, jossa kaikilla on yhdenvertaiset osallistumisen mahdollisuudet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Esteettömyyttä ja saavutettavuutta käytetään usein sanaparina. Yhteistä molemmille termeille on, että niin fyysisen ympäristön, tiedon kuin vaikkapa verkkosivujen ja palvelujen pitäisi olla kaikille...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Helping web teams
work more efficiently

Monitor everything in a single, easy-to-understand platform,
and save hundreds of hours of tedious, manual work.

Inspiring your
organization

By monitoring your progress over time, Silktide 'gamifies' the process and inspires your whole organization by encouraging excellent work.

Making improvement easy

Find and fix website problems super easily. With comprehensive, easy-to-understand explanations, your team will get more done in less time.

Helpful videos

Easy explanations

Complete tasks quickly

Experience the platform

There's so much on offer inside Silktide. The best way to understand what you can achieve is to see it for yourself.

Every website management tool
in one unified platform

With a full suite of tightly-integrated tools, you can achieve more together.

"We've achieved so much in our first month with an almost perfect accessibility score of 99.9."

Ian Nicholls Royal Cornwall Hospitals NHS Trust

#1 Accessibility Platform

#1 Digital Governance

#1 Digital Analytics

Unlock the hidden potential of your website

# data[].attributes.attachment_link.title
Silktide - The complete solution for website managers

# data[].attributes.attachment_link.description
Silktide is the powerful web governance platform that helps large organizations improve accessibility, content quality, and user experience.

# data[].attributes.headline
Koodilla koulupodcast saat MyDyslexia verkkokaupasta 10% alennuksen normaalihintaisista tuotteista. Ei koske lahjakortteja ja poistotuotteita. Tarjous voimassa 31.5.2024! 

# data[].attributes.subject
Koodilla koulupodcast saat MyDyslexia verkkokaupasta 10% alennuksen normaalihintaisista tuotteista. Ei koske lahjakortteja ja poistotuotteita. Tarjous voimassa 31.5.2024! 

# data[].attributes.attachment_link.description
Perheen ja erityislapsen arkeen tarvitaan tukea, kaikki lapset eivät välttämättä tarvitse tarkempia tutkimuksia tai yksilökuntoutusta. Olen kerännyt sivustoille linkkejä, joista löydät hyödyllistä tietoa erityiseen arkeen.

# data[].attributes.headline
Seuraa Erilaisten oppijoiden liittoa somessa

# data[].attributes.subject
Seuraa Erilaisten oppijoiden liittoa somessa

# data[].attributes.attachment_link.description
Erilaisten oppijoiden liitto tarjoaa neuvontaa, vertaistukea, koulutuksia ja tapahtumia erilaisille oppijoille ja ammattilaisille. Erilaisia oppimisvaikeuksia on noin 10-20%:lla väestöstä. Tärkeää on oppimisvaikeuden varhainen tunnistaminen ja tuen saanti kaikissa elämänvaiheissa. Erilaiset oppimisen tavat ja oppimisen tuen välineet auttavat selviytymään opinnoissa, työssä ja arjessa. Meillä on 14 jäsenyhdistystä eri puolilla Suomea.

# data[].attributes.headline
Kokeile miltä tuntuu lukea tekstiä lukivaikeuksisena tai testaa omien verkkomateriaalien saavutettavuutta

# data[].attributes.subject
Kokeile miltä tuntuu lukea tekstiä lukivaikeuksisena tai testaa omien verkkomateriaalien saavutettavuutta

# data[].attributes.attachment_link.description
Simulates how people with disabilities experience the web