# data[].attributes.headline
(צבאי) חובה -  בנין הכוח בצה"ל - ניתוח מערכת וכיווני פעולה אפשריים, לשכת סגן הרמטכל

# data[].attributes.subject
(צבאי) חובה -  בנין הכוח בצה"ל - ניתוח מערכת וכיווני פעולה אפשריים, לשכת סגן הרמטכל

# data[].attributes.headline
רשות - מקרה בוחן 1 - טרנספורמציה צבאית ערצב 19

# data[].attributes.subject
רשות - מקרה בוחן 1 - טרנספורמציה צבאית ערצב 19

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/z7w7j0x7t6
פודקאסטים -
https://go.idf.il/x8q1a9v3a4
https://go.idf.il/v4w9p0n9q7

# data[].attributes.headline
(צביא) חובה - סרטון שיחת הפתיחה של הרמטכ"ל בה הציג את חזוני לצה"ל לשנים הקרובות ואת דגשיו למפקדיו צה"ל בתחומים שונים 

# data[].attributes.subject
(צביא) חובה - סרטון שיחת הפתיחה של הרמטכ"ל בה הציג את חזוני לצה"ל לשנים הקרובות ואת דגשיו למפקדיו צה"ל בתחומים שונים 

# data[].attributes.headline
רשות - בול בפוני - פרק על סטוריטלינג (הכנה להצגה עצמית)   

# data[].attributes.subject
רשות - בול בפוני - פרק על סטוריטלינג (הכנה להצגה עצמית)   

# data[].attributes.body
פודקאסט -
https://go.idf.il/f2e8c9s7a0

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פרק 5: מה הסיפור? על סטוריטלינג כמיומנות עוצמתית להותיר חותם, עם מירב רוזנמן

Episode Summary

בשיחה עם מירב רוזנמן, פסיכולוגית ארגונית וציידת סיפורים, ניסינו להבין "מה הסיפור של סטוריטלינג?", האם מדובר בבאזוורד טרנדי ועכשווי או שמא במיומנות מנהיגותית עוצמתית להנעה לפעולה.

Episode Notes

בשיחה עם מירב רוזנמן, פסיכולוגית ארגונית וציידת סיפורים, ניסינו להבין "מה הסיפור של סטוריטלינג?". האם מדובר ב Buzz Word טרנד עכשווי או שמא במיומנות מנהיגותית עוצמתית להותרת חותם ולהניע לפעולה.

בעידן של הצפה במידע ורעש בלתי פוסק שהעולם שלנו מייצר, מיומנויות סטוריטלינג מתגלות כפלטפורמה הכרחית להעברת המסר שלנו באופן שמותיר חותם.

בשיחה עם מירב רוזנמן, פסיכולוגית ארגונית וציידת סיפורים, ניסינו להבין מה הסיפור של סטוריטלינג, מה תפקידו בעולם היום ובייחוד למנהלים, וכיצד ניתן לפתח את המיומנויות הנדרשות:

1. כיצד לחשוב קודם כל על הקהל כשאנחנו רוצים להעביר מסר, ולהתגבר על הצורך שלנו לספר על חשבון מי שמקשיב

2. החשיבות בבניית מסר שיש בו רגש ומייצר עוררות, ואיך מסרים כאלה אוכלים מסרים לוגיים לארוחת בוקר

3. למה כל סיפור טוב צריך קונפליקט, ואיך ניתן לרתום את האויב לדחוף קדימה את הפעולה

And above all: Make Me Care!

Show notes:

https://www.ted.com/talks/andrew_stanton_the_clues_to_a_great_story/transcript?language=he

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק 5: מה הסיפור? על סטוריטלינג כמיומנות עוצמתית להותיר חותם, עם מירב רוזנמן

# data[].attributes.attachment_link.description
בשיחה עם מירב רוזנמן, פסיכולוגית ארגונית וציידת סיפורים, ניסינו להבין "מה הסיפור של סטוריטלינג?", האם מדובר בבאזוורד טרנדי ועכשווי או שמא במיומנות מנהיגותית עוצמתית להנעה לפעולה.

# data[].attributes.headline
חובה - הסיפור המטורף של מגילת העצמאות

# data[].attributes.subject
חובה - הסיפור המטורף של מגילת העצמאות

# data[].attributes.body
סרטון -
https://go.idf.il/e1d1k3f9v4

# data[].attributes.attachment_link.description
כאן | זה לקח שלושה שבועות ואינספור ניסוחים, אבל בסופו של דבר ורגע לפני הטקס, דוד בן-גוריון הצליח להשלים את מגילת העצמאות - והשאר היסטוריה.

# data[].attributes.headline
מערכי הכוח - מהודרה שניה

# data[].attributes.subject
מערכי הכוח - מהודרה שניה

# data[].attributes.body
מסמך-
מערכי הכוח-מהדורה שניה.pdf

# data[].attributes.headline
חובה - מפלגת המחשבות פרק 21/ מה מסתיר לנו את המציאות

# data[].attributes.subject
חובה - מפלגת המחשבות פרק 21/ מה מסתיר לנו את המציאות

# data[].attributes.body
פודקאסט -
https://go.idf.il/d9b4a5l6t0

# data[].attributes.attachment_link.title
קרב לוויתנים

# data[].attributes.attachment_link.description
קרב לוויתנים

# data[].attributes.headline
חובה - מושגי יסוד לקצין הבכיר

# data[].attributes.subject
חובה - מושגי יסוד לקצין הבכיר

# data[].attributes.body
סרטון -
https://go.idf.il/t2x9b6r7e1

# data[].attributes.headline
חובה - יחסי דרג מדיני ודרג צבאי בבניין הכוח

# data[].attributes.subject
חובה - יחסי דרג מדיני ודרג צבאי בבניין הכוח

# data[].attributes.body
פודקאסט -
https://go.idf.il/r6d7c6e3q5

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
השיחה עם תא"ל במיל' ד"ר מאיר פינקל עוסקת בהשפעת הדרג המדיני על הדרג הצבאי בנושא התעצמות צבאית, ובמיפוי הכוחות הפועלים בתכנון הרב-שנתי בתוך המטה הכללי.

הרקע לשיחה הוא ספרו החדש של פינקל "המטכ"ל - כיצד הוא לומד, מתכנן ומתארגן".

תת-אלוף במיל' הדוקטור מאיר פינקל הוא ראש תחום המחקר במרכז דדו, ולשעבר מפקד המרכז.

קרדיטים:

פתיח וסגיר: Back on Track - Latinesque, Kevin MacLeod
https://incompetech.com/music/royalty-free/index.html?isrc=USUAN1100426

# data[].attributes.attachment_link.title
פודקאסט - פרק 15

# data[].attributes.attachment_link.description
השיחה עם תא"ל במיל' ד"ר מאיר פינקל עוסקת בהשפעת הדרג המדיני על הדרג הצבאי בנושא התעצמות צבאית, ובמיפוי הכוחות הפועלים בתכנון הרב-שנתי בתוך המטה הכללי. הרקע לשיחה הוא ספרו החדש של פינקל "המטכ"ל - כיצד הוא לומד, מתכנן ומתארגן". תת-אלוף במיל' הדוקטור מאיר פינקל הוא ראש תחום המחקר במרכז דדו, ולשעבר מפקד המרכז.

# data[].attributes.headline
רשות - מקרה בוחן 2 - בין הדרכים 3#- עליונות צבאית במימד הסייבר

# data[].attributes.subject
רשות - מקרה בוחן 2 - בין הדרכים 3#- עליונות צבאית במימד הסייבר

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/k2e1w0q7s3
פודקאסט -
https://go.idf.il/u5d3p2g2w7

# data[].attributes.headline
 (צבאי) חובה - סרט תרש תנופה 

# data[].attributes.subject
 (צבאי) חובה - סרט תרש תנופה 

# data[].attributes.headline
(ספרייה) חובה - מנהיגות במבחן - פרק 1 - "לב הסכנה"

# data[].attributes.subject
(ספרייה) חובה - מנהיגות במבחן - פרק 1 - "לב הסכנה"

# data[].attributes.headline
חובה - ממלכתיות בצה"ל מצפן הרמטכ"ל

# data[].attributes.subject
חובה - ממלכתיות בצה"ל מצפן הרמטכ"ל

# data[].attributes.body
סרטון -
https://go.idf.il/c9g6z8d8v6

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מצפן הרמטכ״ל בכף היד

# data[].attributes.attachment_link.title
מצפן הרמטכ״ל בכף היד 23 | ממלכתיות - מימוש העיקרון בצה"ל

# data[].attributes.attachment_link.description
מתוך נאום בטקס קצינים ונגדים מצטייני רמטכ"ל ב- 3 בספטמבר 2020, י״ד באלול תש"ף.

# data[].attributes.headline
טבלאות קצבי ריצה

# data[].attributes.subject
טבלאות קצבי ריצה

# data[].attributes.body
מסמך-
טבלאות קצבי ריצה.pdf

# data[].attributes.headline
רשות - מיקוד למדריך של חשיבה מערכתית

# data[].attributes.subject
רשות - מיקוד למדריך של חשיבה מערכתית

# data[].attributes.body
מסמך-
רשות - מיקוד למדריך של חשיבה מערכתית.pdf

# data[].attributes.attachment_link.description
שימו לב! הכניסה לאתר זה, מתבצעת באמצעות משתמש MY IDF

# data[].attributes.headline
חובה - מגילת צה''ל

# data[].attributes.subject
חובה - מגילת צה''ל

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/g8x4o1p8n9

# data[].attributes.headline
רשות - הוראת אמ"ץ כושר צבאי מבצעי

# data[].attributes.subject
רשות - הוראת אמ"ץ כושר צבאי מבצעי

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/p2x8r1z1w3

# data[].attributes.headline
רשות - מקרה בוחן 3 - בין הדרכים 4#- תמרון רב מימדי

# data[].attributes.subject
רשות - מקרה בוחן 3 - בין הדרכים 4#- תמרון רב מימדי

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/s0y2o0y9z3
פודקאסט -
https://go.idf.il/b3j5q0p9b4

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
המאמר מציע תשובה חדשה ומקורית ביחס לשאלה המטרידה את צה"ל שנים ארוכות - מה עומד ברקע ל"מבוכת התמרון"? כותב המאמר קובע ש"מבוכת התמרון" נובעת בין השאר מקצב מבצעים איטי מדי ביחס לאויב ולאתגרים המבצעיים שעימם מתמודדים הכוחות הקרקעיים. לטענתו, רעיון הרב-ממדיות המגולם בתפיסת ההפעלה לניצחון מגלם פוטנציאל להאצת קצב המבצעים. קצב מבצעים מהיר יותר יהיה מנגנון מרכזי להבסת מערכות אויב מבוזרות. עם זאת, לצורך כך, יש לייעל את מערכות הפו"ש במפקדות הבכירות המאפשרות את הסנכרון הבין-מדרגי בזמן מלחמה.

המאמר פורסם ב'בין הקטבים', גיליון יבשה ב', מס' 31-32.
לקריאת המאמר
קריין: גיא ישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
ביןהדרכים148

# data[].attributes.attachment_link.description
המאמר מציע תשובה חדשה ומקורית ביחס לשאלה המטרידה את צה"ל שנים ארוכות - מה עומד ברקע ל"מבוכת התמרון"? כותב המאמר קובע ש"מבוכת התמרון" נובעת בין השאר מקצב מבצעים איטי מדי ביחס לאויב ולאתגרים המבצעיים שעימם מתמודדים הכוחות הקרקעיים. לטענתו, רעיון הרב-ממדיות המגולם בתפיסת ההפעלה לניצחון מגלם פוטנציאל להאצת קצב המבצעים.

# data[].attributes.headline
(צבאי) חובה -  סרט תפיסת הנצחון 

# data[].attributes.subject
(צבאי) חובה -  סרט תפיסת הנצחון 

# data[].attributes.headline
חובה - היכרות עם מודלים לאבחון יחידה  

# data[].attributes.subject
חובה - היכרות עם מודלים לאבחון יחידה  

# data[].attributes.body
סרטון -
https://go.idf.il/x5e4c4w9n3

# data[].attributes.headline
חובה - אוטונומיות פרק 2 - החרדים בחם הסתגרות להשתלבות

# data[].attributes.subject
חובה - אוטונומיות פרק 2 - החרדים בחם הסתגרות להשתלבות

# data[].attributes.body
סרטון -
https://go.idf.il/s2d5u2i5y4

# data[].attributes.attachment_link.title
אוטונומיות עונה 1: פרק 2 צפייה ישירה - וואלה! VOD

# data[].attributes.attachment_link.description
הלחץ על ברוידא גובר. אלקה וחיליק מקבלים הצעת פשרה מהשופטת

# data[].attributes.headline
חוברת מערכי ריצה

# data[].attributes.subject
חוברת מערכי ריצה

# data[].attributes.body
מסמך-
חוברת מערכי הריצה.pdf

# data[].attributes.attachment_link.description
שימו לב! הכניסה לאתר זה, מתבצעת באמצעות משתמש MY IDF

# data[].attributes.headline
רשות - מדריך לחשיבה מערכתית

# data[].attributes.subject
רשות - מדריך לחשיבה מערכתית

# data[].attributes.body
מסמך-
https://go.idf.il/f9a1q0p4e0
אתר -
https://go.idf.il/b6d2t0l7o6

# data[].attributes.attachment_link.title
המדריך לחשיבה מערכתית

# data[].attributes.attachment_link.description
המדריך לחשיבה מערכתית נועד לסייע לגורמים העוסקים בבעיות מורכבות ובסביבה דינאמית על ידי הנגשת תחומי הידע של החשיבה המערכתית

# data[].attributes.headline
חובה - המטכ"ל - כיצד הוא לומד, מתכנן ומתארגן עמ' 339- - 345   

# data[].attributes.subject
חובה - המטכ"ל - כיצד הוא לומד, מתכנן ומתארגן עמ' 339- - 345   

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/p2k7w9y1e8

# data[].attributes.headline
רשות - שיעור מצולם ניהול פרוייקטים בצה"ל   

# data[].attributes.subject
רשות - שיעור מצולם ניהול פרוייקטים בצה"ל   

# data[].attributes.body
סרטון -
https://go.idf.il/w3d1w6s6b7

# data[].attributes.headline
רשות - מקרה בוחן 4 - טרנספורמציה בפקע"ר

# data[].attributes.subject
רשות - מקרה בוחן 4 - טרנספורמציה בפקע"ר

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/y5c3y6r3r4
פודקאסט -
https://go.idf.il/x9h7d3o8e7

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פרק נוסף בסדרה של מקרי בוחן של טרנספורמציה צבאית. והפעם, מהפכה דיגיטלית בפיקוד העורף.

האלוף תמיר ידעי, מפקד פיקוד העורף, פרסם מאמר בגיליון 20-21 של בין הקטבים, אשר מתאר את התהליך שהוביל בפיקוד ועליו נדבר הפעם. בעזרת כמה סיפור מרתקים, נלמד על התהליך האסטרטגי, החל מהגדרת הצורך בשינוי, דרך זיהוי הפוטנציאלים המאפשרים אותו, ועד לשימוש בטכנולוגיות המידע בפעילות המבצעית בפיקוד.

מפקד פיקוד העורף מספר בפתיחות ראויה לציון איך מהערכת מצב/פגיעות הוא הבין שאין לו ברירה אלא לייצר שינוי בפיקוד, להביא ערך מוסף לגופים העמיתים איתו הוא עובד, הוא חתר לנצחונות מהירים דרכם יוכלו להסביר שהרעיון החדש עובד. שני דברים קרו במקביל - התאמות במטה המבצעי, ושינוי במערכות המידע המבצעיות.

קרדיטים:

פתיח וסגיר: Back on Track - Latinesque, Kevin MacLeod
https://incompetech.com/music/royalty-free/index.html?isrc=USUAN1100426
לקריאת המאמר

# data[].attributes.attachment_link.title
פודקאסט - פרק 8

# data[].attributes.attachment_link.description
פרק נוסף בסדרה של מקרי בוחן של טרנספורמציה צבאית. והפעם, מהפכה דיגיטלית בפיקוד העורף. האלוף תמיר ידעי, מפקד פיקוד העורף, פרסם מאמר בגיליון 20-21 של בין הקטבים, אשר מתאר את התהליך שהוביל בפיקוד ועליו נדבר הפעם. בעזרת כמה סיפור מרתקים, נלמד על התהליך האסטרטגי, החל מהגדרת הצורך בשינוי, דרך זיהוי הפוטנציאלים המאפשרים אותו, ועד לשימוש בטכנולוגיות המידע בפעילות המבצעית בפיקוד.

# data[].attributes.headline
 מצפן בכף היד - כולם

# data[].attributes.subject
 מצפן בכף היד - כולם

# data[].attributes.body
סרטונים -
https://go.idf.il/r2d6q9u8q3

# data[].attributes.attachment_link.title
מצפן הרמטכ״ל בכף היד

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.headline
חובה - חוברת - מודלים לאבחון יחידה

# data[].attributes.subject
חובה - חוברת - מודלים לאבחון יחידה

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/d9h5m6t8c6

# data[].attributes.headline
חובה - מדינה יהודית דמוקרטית - שישה מבטים

# data[].attributes.subject
חובה - מדינה יהודית דמוקרטית - שישה מבטים

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/r2x3u2u8o3

# data[].attributes.body
סרטון-
https://www.youtube.com/watch?v=-znh0Hs1MIM

# data[].attributes.headline
חובה - כרייה יצירתית מן העבר

# data[].attributes.subject
חובה - כרייה יצירתית מן העבר

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/z5c9w3c2y6
פודקאסט-
https://go.idf.il/p7h9r7a1p8

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
תפיסת ההפעלה לניצחון ותכנית תנופה תלויים לא רק בשיטות לחימה ובטכנולוגיות. יותר מתמיד התכנית הצה"לית תלויה בהון אנושי איכותי שימשיך לאייש את היחידות הלוחמות ואת המערכים הטכנולוגיים. ראש אכ"א מתאר במאמר את המגמות החברתיות והארגוניות הקיימות והמתהוות בתחום כוח האדם בצה"ל. שימור וחיזוק השירות הקרבי כערך, הרחבת מקצועות הטכנולוגיה הצבאית וביצוע ההשתנות הנחוצה במערכי המילואים ומשאבי-האנוש הם מקצת האתגרים המתוארים במאמר ושאת גישתו למענה כלפיהם משרטט כאן האלוף במיל' אלמוז.

המאמר פורסם ב"בין הקטבים", גיליון עליונות ותר"ש תנופה, מס' 28-30, אוק' 2020.
לקריאת המאמר
קריין: ישורון תורג'מן

# data[].attributes.attachment_link.description
תפיסת ההפעלה לניצחון ותכנית תנופה תלויים לא רק בשיטות לחימה ובטכנולוגיות. יותר מתמיד התכנית הצה"לית תלויה בהון אנושי איכותי שימשיך לאייש את היחידות הלוחמות ואת המערכים הטכנולוגיים. ראש אכ"א מתאר במאמר את המגמות החברתיות והארגוניות הקיימות והמתהוות בתחום כוח האדם בצה"ל.

# data[].attributes.headline
(ספרייה)  חובה - תפיסת הבטחון - הוצאת האוניברסיטה המשודרת 

# data[].attributes.subject
(ספרייה)  חובה - תפיסת הבטחון - הוצאת האוניברסיטה המשודרת 

# data[].attributes.headline
רשות - מקרה בוחן 5 - עליונות ימית - מרכיב הכרחי בלוחמה רב מימדית/ תא"ר דוד סער סלמה, סא"ל ב' ורס"ן א'

# data[].attributes.subject
רשות - מקרה בוחן 5 - עליונות ימית - מרכיב הכרחי בלוחמה רב מימדית/ תא"ר דוד סער סלמה, סא"ל ב' ורס"ן א'

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/h3z0r5n8y9
פודקאסט -
https://go.idf.il/g3s1t2i0a6

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חיל ים בשדה הקרב הרב־ממדי הוא חיל ים אשר פועל ונבנה אחרת. לא עוד פעילות המתנהלת כמעט במנותק מיתר זירות הלחימה, אלא תרומה ישירה למאמץ ההכרעה של האויב. המאמר יציג תפיסה באשר למקומו של חיל הים במסגרת מאמצי המהלומה, התמרון וההגנה הרב־ממדים. לטענת המחברים, לכוחות חיל הים עשויה להיות תרומה שהינה בבחינת מכפיל כוח למאמצים אלה אם ימומשו יתרונותיו היחסיים בתחומי האש מנגד, חשיפת האויב וההגנה המרחבית. עם זאת, בפני מימוש תפיסה זאת ניצבים כמה אתגרים ובכלל זאת הצורך של חיל הים להמשיך במשימותיו המסורתיות, כגון הגנת החופים ונתיבי השיט.

המאמר פורסם ב"בין הקטבים", גיליון עליונות ותר"ש תנופה, מס' 28-30, אוק' 2020.
לקריאת המאמר
קרין: רועי וינברג

# data[].attributes.attachment_link.description
חיל ים בשדה הקרב הרב־ממדי הוא חיל ים אשר פועל ונבנה אחרת. לא עוד פעילות המתנהלת כמעט במנותק מיתר זירות הלחימה, אלא תרומה ישירה למאמץ ההכרעה של האויב. המאמר יציג תפיסה באשר למקומו של חיל הים במסגרת מאמצי המהלומה, התמרון וההגנה הרב־ממדים.

# data[].attributes.headline
רשות - סגן או אלוף

# data[].attributes.subject
רשות - סגן או אלוף

# data[].attributes.body
פודקאסט -
https://go.idf.il/w8c0f0l2d4
מסמך -
https://go.idf.il/o2d6m0g5o4

# data[].attributes.headline
רשות - משבר הזהות של מדינת ישראל

# data[].attributes.subject
רשות - משבר הזהות של מדינת ישראל

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/q0f7r7m8z6

# data[].attributes.headline
חובה - המהפכה שצריך לעשות

# data[].attributes.subject
חובה - המהפכה שצריך לעשות

# data[].attributes.body
פודקאסט -
https://go.idf.il/a2r2p2k3y1

# data[].attributes.headline
חובה - הצגת הערכת מצב אסט' לנשיא המדינה 2022  (08:42-20:22) 

# data[].attributes.subject
חובה - הצגת הערכת מצב אסט' לנשיא המדינה 2022  (08:42-20:22) 

# data[].attributes.body
סרטון -
https://go.idf.il/e2g6f6f9a1

# data[].attributes.attachment_link.title
הצגת ההערכה האסטרטגית לישראל 2022 לנשיא המדינה, יצחק הרצוג

# data[].attributes.headline
רשות - חווית המשרת

# data[].attributes.subject
רשות - חווית המשרת

# data[].attributes.body
פודקאסט -
https://go.idf.il/o2t6f3s0k2

# data[].attributes.attachment_link.title
חווית המשרת הטכנולוגי

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from 'כיכר העיר - פו"ם 'אפק on Spotify. חניכי פו"ם 'אפק' מ"ה יחד עם ממד"ה דנים בסוגייה של חווית המשרת הטכנולוגי בצה"ל

# data[].attributes.headline
רשות - מקרה בוחן 6 - אנשים בתנופה - בדרך לבצא מקצועי (יותר)/ אלוף מוטי אלמוז

# data[].attributes.subject
רשות - מקרה בוחן 6 - אנשים בתנופה - בדרך לבצא מקצועי (יותר)/ אלוף מוטי אלמוז

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/h9x3e1x5m3
פודקאסט -
https://go.idf.il/z1u3v4d9c9

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
תפיסת ההפעלה לניצחון ותכנית תנופה תלויים לא רק בשיטות לחימה ובטכנולוגיות. יותר מתמיד התכנית הצה"לית תלויה בהון אנושי איכותי שימשיך לאייש את היחידות הלוחמות ואת המערכים הטכנולוגיים. ראש אכ"א מתאר במאמר את המגמות החברתיות והארגוניות הקיימות והמתהוות בתחום כוח האדם בצה"ל. שימור וחיזוק השירות הקרבי כערך, הרחבת מקצועות הטכנולוגיה הצבאית וביצוע ההשתנות הנחוצה במערכי המילואים ומשאבי-האנוש הם מקצת האתגרים המתוארים במאמר ושאת גישתו למענה כלפיהם משרטט כאן האלוף במיל' אלמוז.

המאמר פורסם ב"בין הקטבים", גיליון עליונות ותר"ש תנופה, מס' 28-30, אוק' 2020.
לקריאת המאמר
קריין: ישורון תורג'מן

# data[].attributes.attachment_link.description
תפיסת ההפעלה לניצחון ותכנית תנופה תלויים לא רק בשיטות לחימה ובטכנולוגיות. יותר מתמיד התכנית הצה"לית תלויה בהון אנושי איכותי שימשיך לאייש את היחידות הלוחמות ואת המערכים הטכנולוגיים. ראש אכ"א מתאר במאמר את המגמות החברתיות והארגוניות הקיימות והמתהוות בתחום כוח האדם בצה"ל.

# data[].attributes.headline
(ספרייה) חובה - מנהיגת במבחן - פרק 2 - "פנים רבות לסכנה"

# data[].attributes.subject
(ספרייה) חובה - מנהיגת במבחן - פרק 2 - "פנים רבות לסכנה"

# data[].attributes.headline
חובה - מפלגת המחשבות פרק 15/ סוף עידן אוטופיות

# data[].attributes.subject
חובה - מפלגת המחשבות פרק 15/ סוף עידן אוטופיות

# data[].attributes.body
פודקאסט -
https://go.idf.il/v4j2x9v3a7

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק 15#: סוף עידן האוטופיות: סיכום ביניים

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from מפלגת המחשבות on Spotify. עד כמה שקשה לדמיין תנועות רעיוניות שונות יותר אחת מהשניה מאשר החרדיוּת, הציונות הדתית המשיחית והשמאל, בכל זאת יש להן מכנה משותף אחד גדול- כל אחת מהן ציירה תמונת עתיד אוטופית המעניקה משמעות לחיים של המאמינים בהן.

# data[].attributes.headline
חובה - גישת המערכות - הסטוריה, עקרונות ופרקטיקה - עמודים 17-30    

# data[].attributes.subject
חובה - גישת המערכות - הסטוריה, עקרונות ופרקטיקה - עמודים 17-30    

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/t6g1v9m3d8

# data[].attributes.headline
רשות - חייל טוב לומד היסטוריה   

# data[].attributes.subject
רשות - חייל טוב לומד היסטוריה   

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/m2x5a7f3u0

# data[].attributes.attachment_link.description
שימו לב! הכניסה לאתר זה, מתבצעת באמצעות משתמש MY IDF

# data[].attributes.headline
חובה - פ"ם ניגוד עניינים 06.103

# data[].attributes.subject
חובה - פ"ם ניגוד עניינים 06.103

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/b9j2j7u0z2

# data[].attributes.headline
רשות - משבר הסרנים

# data[].attributes.subject
רשות - משבר הסרנים

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/u7h6x5y3a5

# data[].attributes.headline
רשות - מאמר "מנהיגות אותנטית"

# data[].attributes.subject
רשות - מאמר "מנהיגות אותנטית"

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/s8w9g0i0v0

# data[].attributes.headline
חובה - מאמר בנושא שסעים בחברה לבחירה

# data[].attributes.subject
חובה - מאמר בנושא שסעים בחברה לבחירה

# data[].attributes.body
אתר -
https://go.idf.il/f4w5x6m6w0

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"מפגש השבטים" שמתאר בן גוריון ו"נאום השבטים" של הנשיא ריבלין מבטאים את המאפיין המשמעותי ביותר של החברה הישראלית מראשיתה: היותה חברה מרובת קבוצות, שביניהן קיימים מתחים ומחלוקות. מאפיין זה הופך את החברה הישראלית לחברה משוסעת לעומק Deeply Divided Society .
ברגע שהיהודי עולה מעיראק ארצה - הוא נעשה יהודי עיראקי, והדגש הוא על עיראק, וכשיהודי עיראקי ויהודי רומני נפגשים במחנה-עולים אחד או במעברה אחת, הם מרגישים קודם כל ההבדל, המרחק, המחיצה שביניהם. אין הם יכולים לדבר איש אל רעהו, וכל הליכות-חייהם הן שונות. ליהודי הרומני שכנו הוא עיראקי, וליהודי העיראקי שכנו הוא רומני. והוא הדין תימני ופרסי ומרוקני. אין זה ערב-רב - כי לא בנקל ולא במהרה מתערבים זה בזה, אלא זהו מיפגש של שבטים שונים ורחוקים זה מזה; ואולי יותר נכון להגיד - אוסף של קרעים שאינם מתאחים, ושרק על-ידי התקבצותם יחד בארץ מתגלים ההפרשים והתהומות שביניהם בן גוריון, יחוד ויעוד - דברים על בטחון ישראל, 1971

התהליכים הדמוגרפיים המעצבים מחדש את פניה של החברה הישראלית- יצרו למעשה "סדר ישראלי חדש". סדר שבו אין עוד רוב ברור, ואין מיעוטים ברורים. סדר שבו החברה הישראלית מורכבת מארבעה מגזרים, ואם נרצה- ארבעה "שבטים" מרכזיים, שונים מהותית אלה מאלה, שילכו ויתקרבו זה אל זה בגודלם ראובן ריבלין, נאום בכנס הרצליה, 2015

מבוא

"מפגש השבטים" שמתאר בן גוריון ו"נאום השבטים" של הנשיא ריבלין מבטאים את המאפיין המשמעותי ביותר של החברה הישראלית מראשיתה: היותה חברה מרובת קבוצות, שביניהן קיימים מתחים ומחלוקות. מאפיין זה הופך את החברה הישראלית לחברה משוסעת לעומק ( Deeply Divided Society ).
בישראל נהוג להתייחס לארבעה שסעים מרכזיים: השסע הלאומי (יהודים/ערבים); השסע הדתי (דתיים/חילוניים); השסע העדתי (אשכנזים/ספרדים-מזרחים), והשסע האידיאולוגי (נצים/יונים או ימין/שמאל). בתקופות של גלי הגירה נהוג גם להתייחס לשסע עולים מול ותיקים. בשנים האחרונות, לאור התרחבות אי השוויון בחברה הישראלית צמח והתגבש גם שסע מעמדי בין עשירים ועניים. בישראל חומרת השסעים מחריפה משום שחלק מהשסעים חופפים, דהיינו קיים ייצוג משמעותי של קבוצה מסוימת גם בקבוצה אחרת - למשל, רוב הדתיים והחרדים הם בעלי עמדה נצית; בקרב המשתייכים למעמד חברתי כלכלי נמוך יש ייצוג יתר של הציבור הערבי, החרדי והמזרחי.

מאמר זה מבקש להתחקות באמצעות סקרי דעת הקהל אחר השאלה מהו השסע העמוק ביותר בחברה הישראלית, ולבחון האם השתנה מדרג החומרה של השסעים לאורך השנים.

דיוקנה של החברה וסקרי דעת הקהל- הרובד הגלוי והסמוי

סקרי דעת הקהלהנתונים במאמר זה לקוחים מאתר דאטה ישראל של מרכז גוטמן בראשות פרופ' תמר הרמן במכון הישראלי לדמוקרטיה. האחריות על ניתוחם ופרשנותם של הכותבת בלבד. מספקים לנו הצצה מורכבת על דיוקנה של החברה ועל הערכת השסעים בה. ניתן לבחון את השינויים בהלכי הרוח כפי שהם משתקפים בסקרי דעת הקהל בשני רבדים:

הרובד הגלוי - מעקב אחרי האופן בו העריך הציבור את היחסים בין הקבוצות לפי התפלגות התשובות בסקרים יכול לספק לנו מידע באשר לאופן בו העריך הציבור בתקופות שונות ובעקבות אירועים שונים את אופי היחסים בין הקבוצות וחומרת המתחים.

הרובד הסמוי - ברובד מרתק זה בוחנים את נוסח השאלות שהופיעו בסקרי דעת הקהל, כביטוי להלכי הרוח. מנקודת מבט זו, אם שאלות מסוימות לא נשאלות או חלים שינויים בנוסח השאלות - הדבר עשוי לשקף גם כן את הלכי הרוח בחברה באותה עת.

היבט נוסף של הרובד הסמוי, טכני לכאורה, אך בעל משמעות רבה, הוא אוכלוסיית הנסקרים. כפי שנראה, בישראל, בתקופות שונות, היו אוכלוסיות שלא נכללו בין הנסקרים, ועובדה זו, גם אם סיבותיה טכניות (מחסום שפה למשל) יש בה כשלעצמה ללמד על גבולות החברה ועל ההדרה מדעת הקהל ומהציבוריות הישראלית.

מדרג חומרת השסעים : השסע הלאומי בראש

ניתן לומר בוודאות כי בשנת השבעים למדינה מבין כל השסעים בחברה הישראלית השסע אותו מעריך הציבור כחמור ביותר הוא השסע הלאומי שבין יהודים וערבים אזרחי המדינה. באופן עקבי, הערכת השסע בקרב היהודים חמורה יותר מאשר זו שבקרב הערבים.
במדד הדמוקרטיה לשנת 2016 נשאלה שאלה המבקשת לזהות מהו המתח החזק ביותר. התפלגות התשובות לשאלה זו מלמדת על המדרג בין שלושת השסעים המרכזיים - הלאומי, הדתי, והעדתי. השסע הלאומי נוטל את הבכורה בפער ניכר מהאחרים: 68% מהערבים ו- 50% מהיהודים העריכו כי המתח בין יהודים וערבים הוא המתח החזק ביותר בחברה הישראלית.
המתח הכי חזק בחברה הישראלית כיום (%, לפי לאום): מתוך מדד הדמוקרטיה, 2016, עמ' 143
לגבי טיב היחסים בין הקבוצות בסקר שנערך ב- 2017 27% מהערבים חשבו שהיחסים רעים בהשוואה ל 32% מהיהודים שהעריכו אותם כך. באופן מעניין, רק מיעוט בציבור היהודי (30%) והערבי (23%) סבור כי היחסים ב- 2017 טובים יותר מאשר בשנים הראשונות לאחר קום המדינה. כלומר, מדובר בשסע שאינו מתאחה.

היכולת ללמוד על הערכת הציבור את השסע בעשורים הראשונים שלאחר קום המדינה מוגבלת משום ששאלה כזו על טיב היחסים בין הקבוצות לא נשאלה, למיטב ידיעתנו, עד לאמצע שנות השבעים. יתכן כי הדבר נובע מכך שרמת האינטראקציה של יהודים בישראל עם אזרחים ערבים לא הייתה גבוהה משום שעד 1966 היו הערבים תחת ממשל צבאי. מפתיע אף יותר לגלות שגם בשנות השמונים והתשעים נערכו סקרים ארציים שבהם לא נכלל המיעוט הערבי, כלומר הייתה הדרה שלהם מגבולות דעת הקהל הישראלית באופן שמשקף גם את מה שכונה "נוכחותם החלולה" במרחב הציבורי.יוצאת דופן בהקשר זה היא סדרת הסקרים שערך סמי סמוחה בנוגע ליחסי יהודים-ערבים בקרב יהודים וערבים החל מאמצע שנות השבעים ואילך. ניתן למצוא את נתוני הסקרים הללו במאגר דאטה ישראל.

התחקות אחר התפלגות התשובות לשאלות שבחנו את טיב היחסים בשלושת העשורים האחרונים מגלה שהן בקרב היהודים והן בקרב הערבים הערכת היחסים בין הקבוצות היא השלילית ביותר מבין כל השסעים.

ב- 1987 כאשר התבקשו הנשאלים לדרג את היחסים על פי חומרתם, הדירוג בו בחרו 56% מהנשאלים היה ערבים- יהודים; דתיים-חילוניים; אשכנזים -מזרחים.

גם בשנת 1993 מדרג טיב היחסים היה דומה: השיעור הגבוה ביותר היה של אלו המעריכים את היחסים בין יהודים וערבים כלא טובים, אחריהם יחסי דתיים-חילוניים, ותיקים-עולים ובתחתית המדרג - היחסים בין העדות. ב- 2007 הדירוג היה זהה, אך הערכת היחסים הייתה שלילית יותר (תרשים 2). אירועי השעה גם הם עשויים להשפיע על הערכת חומרת השסעים. כך לדוגמא, בעקבות אירועי אוקטובר 2000 העריכו 93% מהיהודים כי היחסים בין הקבוצות אינם טובים.
יחסים בין קבוצות בישראל (1993, 2007) (%, לא טובים או לא טובים כלל) *ב- 2007 השסע היהודי-ערבי ועשירים -עניים נשאל בכלל האוכלוסייה, והשסעים האחרים רק בקרב יהודים. ב- 1993 המדגם הוא של יהודים בלבד.
מאפייני השסע היהודי-ערבי

כיום 79% מהאוכלוסייה בישראל הם יהודים ואחרים (כולל נוצרים שאינם ערבים וחסרי דת - בדרך כלל עולי ברית המועצות לשעבר) ושיעורם של הערבים חצה את רף ה-20% (ראו לוח 1). השסע שבין היהודים וערבים הוא מוחלט במובן זה שהחלוקה היא לא רק על פי קווי חתך של לאום אלא גם של דת, לשון ותרבות. כמו כן, קיימת סגרגציה גאוגרפית, מערכות חינוך נפרדות ומסלולי חיים שכמעט ולא מתקיימים בהם מרחבים משותפים. השסע הזה מאופיין באי שוויון עמוק במדדים רבים: הקצאת משאבים, רמת החיים, רמת ההשכלה, שיעורי אבטלה, תחולת העוני, תשתיות מגורים, שיעור התעסוקה וההכנסה ואף במדדי בריאות כמו תוחלת חיים ותמותת תינוקות.
אוכלוסייה בישראל לפי לאום (1949, 2016, באלפים) מקור: שנתון 2017, לשכה מרכזית לסטטיסטיקה.
הערכת החומרה של השסע הזה ניזונה מכך שהוא משמש בבואה לסכסוך של ישראל עם מדינות ערב ולסכסוך הישראלי-פלסטיני. התחושה כי מדובר בשסע חמור קשורה מצד אחד, להתחזקות הזהות הפלסטינית בקרב הערבים אזרחי ישראל כמו גם לתסכולם הגובר מהיותם אזרחים סוג ב' במדינה. מצד שני, עומק השסע מתהווה גם לנוכח הפחד הקיומי של הציבור היהודי מפני "האויב מבפנים" המהדהד בזהותו ובאורחותיו ולא פעם גם בעמדותיו את אלו של האויב (למשל תמיכה של הציבור הערבי בחיזבאללה במהלך מלחמת לבנון השנייה). השסע נגוע גם בדעות קדומות של שני הצדדים, מחיקה הדדית של הנרטיב, ושלילה של הזכות להגדרה עצמית ולמדינת לאום של הצד האחר. בסקר "שותפות ערבון מוגבל" לשנת 2017 נמצא ש-67% מהערבים סבורים שאין לישראל זכות קיום כמדינת הלאום של העם היהודי. מנגד, רוב היהודים (58%) סבורים שיש לשלול את זכות ההצבעה ממי שאינו מוכן להצהיר שמדינת ישראל היא מדינת הלאום של העם היהודי.

לכן אם נבחן את השסע לאור השאלה האם השסע היווה מקור לאירועי מחאה ואלימות ולמשברים פוליטיים, ההיסטוריה של היחסים בין הקבוצות אינה יכולה כשלעצמה להסביר את חומרת הערכת השסע.

באופן שעשוי אולי להפתיע מבחינת אירועי מחאה והתנגשויות אלימות מדובר באירועים בודדים בשבעים שנה: יום האדמה ב- 1976 ואירועי אוקטובר 2000. על אף חומרת אירועים אלה, בפרט אירועי אוקטובר 2000 בהם נהרגו 13 אזרחים ערבים מירי כוחות הביטחון, ואשר גרר שבר אמון בין הציבור היהודי והערבי, הרי שיחסית לכך שמדובר בשסע עמוק, הדימוי של השסע חמור יותר מהאיום שלו בפועל.

באשר למשברים פוליטיים הרי ששאלת יחסי יהודים-ערבים לא היוותה סיבה למשבר פוליטי חמור. לאחר אירועי אוקטובר 2000 נאלצה הממשלה בראשות אהוד ברק להקים ועדת חקירה ממלכתית, אך בכך הסתכם הלחץ הפוליטי. העובדה שנושא זה לא גרר משברים פוליטיים מעידה בעיקר על כך שהערבים נעדרי כוח פוליטי. לא זו בלבד שהם סובלים מתת-ייצוג בכנסת, אלא שהם לא היו מעולם שותפים לקואליציה, ולפי סקרי דעת הקהל, יש באופן עקבי רוב בציבור היהודי שאינו רוצה לראותם שותפים לממשלה (כ- 60%) וקרוב ל-80% מהיהודים תמימי דעים שהכרעות קריטיות לגורל המדינה צריכות להתקבל ברוב יהודי בלבד (ראו מדד הדמוקרטיה, שנים שונות).

עם זאת, ניצנים של שינוי נראים כבר. תוכנית 922 שאושרה ב- 2015 ומזרימה תקציבים למגזר הערבי - שעדיין אינם יוצרים שינוי משמעותי, אך מניעים מגמות חיוביות שיש לקוות ישפיעו גם על עמדות הציבור ביחס לשסע זה.

ברובד הסמוי, מעניין לציין שעיון בשאלות של סקרי דעת הקהל מאז שנות השישים מלמד כי המילה "ערבים", שהיום משתמשים בה בעיקר כדי להתייחס לערבים אזרחי המדינה, הייתה בשימוש כללי למשל בהקשר של הסכסוך (לא מדינות ערב אלא "הערבים"). בעבר הקונפליקט עם המדינות השכנות היה מתואר כיהודי-ערבי, ולא השסע הלאומי הפנימי בישראל. בנוסף, לאחר מלחמת ששת הימים כאשר נשאל הציבור לגבי השטחים שנכבשו ההתייחסות הייתה ל"ערבים תושבי השטחים". רק בסוף שנות השמונים החל השימוש במילה "פלשתינים", ובשנות התשעים, בעקבות הסכמי אוסלו אומץ הכתיב "פלסטינים" לתיאור הערבים החיים בשטחי יהודה, שומרון ועזה בשונה מהערבים אזרחי מדינת ישראל. בשנות האלפיים התרחב השימוש במילה פלסטינים בקרב הערבים אזרחי ישראל.

הגדרת הזהות המורכבת הזו באה לידי ביטוי בשאלות הבוחנות את הזהות העיקרית של הציבור הערבי. ב- 2017 שתי הזהויות המובילות היו הערבית (39%) והדתית (מוסלמית/נוצרית/דרוזית) (34%). רק מיעוט הגדיר עצמו בעיקר כפלסטיני (14%), בעיקר מוסלמים, צעירים ומשכילים, ורק אחד מעשרה ערבים אזרחי המדינה רואה בזהות הישראלית שלו העיקרית. זאת בשונה מהציבור היהודי שבו 38% מגדירים עצמם בעיקר ישראלי ו 29% בעיקר יהודי.
הזהות העיקרית (האם אתה רואה את עצמך בעיקר כ...?) (%, ערבים)
מתוך: שותפות בערבון מוגבל, 2017, עמ'29.

חומרת השסעים בתוך החברה היהודית בישראל

סקרי דעת הקהל לאורך השנים כוללים התייחסות לארבעה שסעים עיקריים בתוך החברה היהודית:

דתיים-לא דתיים/חילוניים, אשכנזים- ספרדים/מזרחים, המתח בין ימין ושמאל, ובין עולים וותיקים.

בשנות השישים והשבעים, בהם נשאל רק הציבור היהודי, התמקדו השאלות בשלושה מבין אלה - היחסים בין העדות, דתיים ולא דתיים ועולים וותיקים. בשנים אלה היחסים שהוערכו כלא טובים בשיעור הגבוה ביותר היו בין דתיים-חילוניים, אחריהם יחסי עולים וותיקים ולבסוף היחסים העדתיים.
יחסים בין קבוצות בישראל (1968, 1972) (%, לא טובים ולא טובים בכלל)
בשנת 1997 נותר המדרג דומה. בשאלה שבה לא נכלל השסע הלאומי נמצאה ההתפלגות הבאה של הערכת היחסים בקרב הציבור היהודי: השסע הדתי תפס את הבכורה ושני לו, בפער ניכר, השסע בין ימין ושמאל (תרשים 5).
המחלוקת החמורה ביותר (יהודים, %, 1997)
"בהתייחס למערכות היחסים בין קבוצות שונות בחברה הישראלית דתיים-חילוניים, ימין-שמאל, אשכנזים-מזרחים ועשירים-עניים באיזו מערכת יחסים יש את המחלוקת הקשה והחמורה ביותר?

עשור לאחר מכן, ב- 2007 הדירוג היה דומה, אבל הערכת החומרה הייתה שונה: בניגוד לציפייה שככל שיעברו השנים המתחים בין עולים וותיקים והמתח הבין-עדתי יחלשו - התחזקה בקרב הציבור ההערכה כי היחסים הללו אינם טובים (ראה תרשים 2 לעיל).

ב-2016 כאמור, בקרב היהודים אחרי השסע הלאומי המדרג היה ימין-שמאל, דתיים -חילוניים, השסע המתהווה של עשירים ועניים, וסוגר את הרשימה המתח העדתי (תרשים 1 לעיל).

השסע הדתי

ראשיתו של השסע הדתי עוד בטרם הוקמה המדינה. למעשה, המתח סביב סוגית מעמדה של הדת בא לידי ביטוי כבר במכתב הסטטוס-קוו של בן גוריון והנהלת הסוכנות לראשי מפלגת אגודת ישראל ב- 1947. מלחמות שבת, סוגיות של כשרות (גידול חזירים) - כל אלה מלווים את המדינה מראשיתה.

למעשה לא מדובר במתח דיכוטומי בין שתי קבוצות מובחנות אלא במתח המתקיים בין קבוצות המצויות על רצף של רמת הדתיות. באופן מפתיע לא התחוללו שינויים מרחיקי לכת בגודלן היחסי של הקבוצות, למעט גידול בשיעור המגדירים עצמם חרדים, והצטמצמות בשיעורם של המסורתיים.
מידת הדתיות על פי הגדרה עצמית (%, 1979- 2017) מקורות: נתוני למ"ס שנים שונות, נתוני סקרים מרכז גוטמן.
*מסורתיים - כולל מסורתיים לא דתיים ומסורתיים דתיים.

ברובד הסמוי, מעניין לציין שבשנות השישים והשבעים לא נעשה שימוש במילה חילונים לתיאור אחד מצדי השסע אלא במונח "לא דתיים". וגם ההקשר של השאלה היה מעמדה של הדת בישראל. השאלה נוסחה כך: "יש חילוקי דעות (ויכוחים) בין היהודים על בעיות של דת בישראל. האם אתה חושב שעכשיו היחסים בין הדתיים והלא דתיים הם טובים?". בנוסף, מעניין שבשנים בהן גאה המתח בסוגיות של דת ומדינה, כמו בשנת 1999, הדבר ניכר גם בסקרים, כאשר אחת מאפשרויות ההגדרה העצמית הייתה פרט לחילוני/לא דתי גם אנטי-דתי.

במדרג המתחים בתוך החברה היהודית המתח הדתי מופיע בין המקומות הראשונים דרך קבע. בשנות השישים והשבעים הוא הוביל את מדרג השסעים בחברה היהודית (תרשים 4 לעיל). ב- 1993 הוא היה המתח המוביל בין המתחים בחברה היהודית. ב 1997 הוא הקדים בפער ניכר את השסעים האחרים. ב- 2007 תפס את הבכורה השסע בין עשירים ועניים וב- 2016 הוא מוקם שלישי אחרי המתח הלאומי והמתח בין ימין ושמאל (ראו תרשימים 1,2,5 לעיל).

ההערכה של מתח זה לאורך השנים דומה - בשנות השבעים 75% הגדירו את היחסים כלא טובים, בשנות האלפיים ההערכה נעה בין 66% - 80% שסברו שהיחסים לא טובים.

מבחינת הקריטריונים לחומרת השסע: היותו מוקד למחאה ואלימות ומקור למשברים פוליטיים, מדובר בשסע תוסס ובועט. הפגנות בנושאים הקרובים לליבם של החרדים כמו שבת וכשרות התקיימו לכל אורך שנות קיומה של המדינה. מאז שנות התשעים סוגית השוויון בנטל (גיוס חרדים לצה"ל) הפכה לא רק למוקד מחלוקת פוליטי ומשפטי, אלא גם למוקד בעירה אזרחי. אחת ההפגנות הגדולות בתולדות המדינה היא "הפגנת החצי מיליון" כנגד בית המשפט העליון ב-1999 בעקבות שורה פסיקות שהתפרשו על ידי החרדים כהפרה של הסטטוס-קוו בענייני דת ומדינה.

במישור הפוליטי, זהו השסע הנפיץ ביותר. היות שהמפלגות הדתיות והחרדיות היו שותפות כמעט קבועות בכל הקואליציות מאז קום המדינה סוגיות של דת ומדינה היוו גורם מרכזי למשברים קואליציוניים כבר מהשנים הראשונות: ב- 1951 התרחש משבר סביב סוגית החינוך במחנות העולים, וב-1952 בנושא גיוס בנות דתיות לצה"ל. שורת המשברים בענייני דת ומדינה נמשכת עד היום, רק לאחרונה בנושא המסחר בשבת (משבר "חוק המרכולים").

השסע העדתי

השסע העדתי הוא תולדה של סדקים ברעיון "כור ההיתוך" שהיה שליט בשני העשורים הראשונים שלאחר קום המדינה. שנים אלה היו בסימן מדיניות הממלכתיות של בן גוריון, שהייתה אמצעי לקידום תהליך בניין האומה. רעיון הממלכתיות, גולם מבחינה מוסדית בהקמת מוסדות ממלכתיים, ובמישור החברתי והזהותי הוא בא לידי ביטוי ברעיון כור ההיתוך שמטרתו הייתה להפוך את הקבוצות הרבות - העולים מכל קצוות העולם והוותיקים, הסוציאליסטיים והימנים-ליברלים, ודוברי כל השפות - לעם אחד, שכן בן גוריון סבר ש"או שנהיה עם אחד או שלא נהיה כלל".

גלי העלייה ההמוניים שהגיעו לאחר הקמת המדינה ובשני העשורים הראשונים לכינונה שינו את הדיוקן הדמוגרפי של החברה היהודית בישראל. רעיון כור ההיתוך תבע מחיר כבד של מחיקת זהויות פרטיקולריות, בעיקר של יוצאי אסיה ומאפריקה. השאיפה להיפטר מהסממנים הגלותיים ו"הפרימיטיביים" ולאמץ את הדימוי של "הצבר" באה לידי ביטוי במדיניות שהולידה הדרה ואפליה של העולים החדשים.

עולים אלה לא השתלבו בַּליבה של החברה הישראלית. רבים מהם הופנו למקומות יישוב מרוחקים, והריחוק הגאוגרפי והתרבותי יצר נתק ממרכז ההוויה החברתית. מדיניות זו שהתבססה באופן רשמי על צורכי השעה הייתה נגועה גם בדעות קדומות. ריכוז העולים בשוליים הגיאוגרפיים, החברתיים והתרבותיים של המדינה, כמו גם מדיניות פטרנליסטית כלפיהם ויצירת תלות בינם לבין המוסדות הפוליטיים-מפלגתיים של אותה עת (מפא"י וההסתדרות) הובילו להתגבשותו של השסע העדתי, שיצר שתי קבוצות דיכוטומיות: יוצאי אסיה-אפריקה מול יוצאי אירופה-אמריקה או יוצאי מדינות האסלאם מול יוצאי מדינות המערב. אירועי ואדי סליב ב- 1959 מסמלים את הביטוי הראשון של תסכול ומחאה מצדם של העולים החדשים, שלא תורגם לכוח פוליטי, אך המשיך לבעור עד למחאת שנות השבעים.

עד ראשית שנות השבעים, ועד לצמיחת הדור השני של עולי אסיה-אפריקה קולם לא נשמע במרחב הציבורי ולא היה להם ייצוג פוליטי משמעותי. בראשית שנות השבעים הוקמה תנועת המחאה של "הפנתרים השחורים" (1971) ועל אף "חוסר נחמדותם" של הללו כמאמר ראש הממשלה דאז גולדה מאיר הם חשפו את הסדקים העמוקים בחברה הישראלית ואת הפערים הקיימים בין יוצאי אסיה ואפריקה ליוצאי אירופה ואת המצוקה הקשה של הראשונים. על אף שלא הצליחו לתרגם את המחאה לכוח פוליטי עצמאי משמעותי, הרי שאת המהפך של 1977 שניצניו ניכרו כבר בבחירות 1973 ניתן לייחס להתעוררות התודעה של ציבור זה.

מנקודת המבט של דעת הקהל מעניין לציין שסוקרי שנות השישים הכירו באפשרות של מתח בין העדות השונות, ולכן נשאל הציבור אודות כך (נוסח השאלה השכיח היה: "יש הרבה עדות בישראל, גם אשכנזיות וגם ספרדיות. האם אתה חושב שעכשיו היחסים בין העדות טובים?"). אך הציבור היה "רדום" באשר לפוטנציאל הנפיץ של יחסים אלה. כך, ב- 1968, שנים מעטות לפני התפרצות מחאת הפנתרים השחורים (1971) שהעלו סדר היום את קיומו של שסע עדתי, סברו 73% מהציבור כי היחסים בין העדות טובים ורק 25% סברו שהם אינם טובים. במבט לאחור, ממצא זה מלמד כי דעת הקהל עדיין הייתה שבויה בעת ההיא באידיאולוגיה של כור ההיתוך והתפיסה של הסולידריות החברתית שהבליעה קולות אחרים עדיין הייתה שלטת. גם הפנתרים השחורים לא הצליחו לתרגם את המחאה לכוח פוליטי משמעותי. הביטוי לכוחם הפוליטי של העולים הגיע עם התבגרות הדור השני באמצע שנות השבעים, והוא אחד מהגורמים שהובילו למהפך הפוליטי בשנת 1977.

באמצע שנות השמונים, המזרחים, בני הדור השני והשלישי שהתחנכו או נולדו בארץ, בעיקר המסורתיים והחרדים שבהם, התגבשו ככוח פוליטי בהנהגת מפלגת ש"ס וככוח ביקורתי נגד "ההגמוניה האשכנזית" בחברה ובתרבות. אולם על אף הצלחתה המטאורית של ש"ס בשנות התשעים, הנושא העדתי נותר מאחורי הקלעים הפוליטיים, בעיקר משום שש"ס נחלשה בשל משבר מנהיגות, ובמקביל פנתה יותר ויותר לייצוג נושאים חרדיים מובהקים. היחלשות ש"ס בשנות האלפיים הותירה שוב את המזרחים, בפרט המסורתיים שבהם, חסרי ייצוג פוליטי מובהק והם נפוצו למפלגות אחרות בעיקר בימין ובמרכז.להרחבה על התמורות בש"ס, ראו אטינגר יאיר וניסים ליאון, "באין רועה", המכון הישראלי לדמוקרטיה, 2018.

אופי הפערים בין הקבוצות

במדינת מהגרים הצפי הוא שכל דור שנולד יהיה מעורה יותר בחברה מהדור שלפניו, ושההבדלים בין ותיקים ועולים, ובמקרה הישראלי בין יוצאי אסיה ואפריקה ויוצאי אירופה ואמריקה יצטמצמו עם השנים. ואכן, מסקרי דעת קהל עולה כי בשנים האחרונות זהו השסע שמוגדר כהכי פחות חזק בקרב היהודים.

אחת הסיבות לתמונה המורכבת היא שבעוד שבעשורים הראשונים היה מדובר בחלוקה קשיחה יחסית - בין יוצאי אסיה ואפריקה (ספרדים/בני עדות המזרח/מזרחים) ויוצאי אירופה ואמריקה (אשכנזים) הרי שבדור השני קל וחומר בדור השלישי הקטגוריות התעמעמו.

לפי נתוני הלמ"ס, רוב האוכלוסייה היהודית בישראל היא ילידת הארץ (76%) ורק 24% ילידי חו"ל. מתוך 1,517,500 ילידי חו"ל השיעור הגבוה ביותר הוא ילידי יבשות אירופה-אמריקה (68%), כאשר כשני שלישים מהם עלו אחרי 1990, כלומר הם ברובם עולי ברית המועצות לשעבר. רק כשליש ממי שלא נולדו בארץ הם ילידי אסיה ואפריקה (תרשים 7). מתוך 4,872,800 ילידי הארץ, 59% הינם דור שני לילידי ישראל, כ-19% הינם ילדים לאב שיבשת מוצאו אירופה-אמריקה, 12% לאב שיבשת המוצא שלו היא אפריקה, ו- 10% יבשת המוצא של אביהם היא אסיה (תרשים 8). כלומר יש רוב שהם צברים דור שני, מה שתורם לעמעום קטגורית ארץ המוצא.
ילידי חו"ל לפי ארץ מוצא (יהודים, %) ילידי הארץ לפי ארץ המוצא של האב (יהודים, %)
בנוסף, העובדה שיש שיעור גבוה של זוגות מעורבים תורמת אף היא לטשטוש האבחנה העדתית. בשנות התשעים ההערכה היתה שכ-28% מהזוגות הנשואים הם מעורבים.Okun, B. S., & Khait-Marelly, O. (2008). Demographic behaviour of adults of mixed ethnic ancestry: Jews in Israel. Ethnic and Racial Studies, 31(8), 1357-1380.‏ תהליך זה משתקף גם בסקרי דעת הקהל: בסקר מדד הדמוקרטיה לשנת 2017 15% הגדירו עצמם מעורבים או לא מזרחים ולא אשכנזים. דוברין, נורית. סבירסקי, שלמה, אתי קונור-אטיאס ואביב ליברמן. Sasson‐Levy, O. (2013, March). A different kind of whiteness: Marking and unmarking of social boundaries in the construction of hegemonic ethnicity. In
עם זאת הנתונים מלמדים כי עדיין קיימים פערים עדתיים, אפילו בקרב בני הדור השני והשלישי. לדוגמא, בתחום ההשכלה: הסיכויים של המשתייכים למוצא אחר (אירופה אמריקה, ישראלים, בני מוצא מעורב ועולי בריה"מ) לרכוש השכלה אקדמית גבוהים פי 2-3 מאשר יוצאי אסיה-אפריקה. שוויון הזדמנויות בהשכלה חסמים דמוגרפיים וסוציואקונומיים, סדרת ניירות עבודה מספר 91, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, 2015. בתחום השכר: עדיין גם שבעה עשורים לאחר הקמת המדינה גברים אשכנזים דור ראשון ושני מרוויחים יותר בהשוואה גברים מזרחים דור שני ודור ראשון. גם שכרן של הנשים האשכנזיות גבוה מזה של נשים מזרחיות אם כי הפער בהכנסה נמצא במגמת צמצום. תמונת מצב חברתית 2017, מרכז אדווה, 2018. מעבר לכך נראה שבחברה עדיין קיימים סטריאוטיפים שליליים ביחס למזרחים, וכן אפליה, שהיא בדרך כלל סמויה אך קיימת. Sociological Forum (Vol. 28, No. 1, pp. 27-50).‏

לאורך השנים חלו תנודות בהערכת חומרת השסע. במדד הדמוקרטיה לשנת 2016 רק מעטים (1.5% בקרב היהודים) הגדירו אותו כשסע החזק ביותר, והוא "התדרדר" לתחתית דירוג חומרת השסעים. באופן מפתיע, לפני כעשור, עדיין 55% מהציבור סברו כי היחסים בין מזרחים ואשכנזים אינם טובים. אך עם זאת, למרות ההערכה של רוב הציבור כיום כי לא מדובר במתח חזק הרי שבשיח הציבורי הוא חי ותוסס, והדיונים אודות "השד העדתי" ממשיכים להתקיים כל העת, והם כפצע פתוח בחברה הישראלית.ראו למשל סדרת התעודה "סאלח, פה זה ארץ ישראל" שעוררה דיון נוקב בשסע העדתי ב- 2018.

השסע בין ותיקים ועולים

השסע בין ותיקים ועולים מופיע ונעלם בסקרי דעת הקהל, מה שמשקף גם את התהליכים שהתרחשו במרחב החברתי והפוליטי. בשנים בהן היו גלי עלייה משמעותיים ובתקופת הקליטה וההסתגלות של העולים לחברה - המתח ניכר.

בראשית שנות המדינה לא נכללו העולים החדשים שזה עתה הגיעו בין הנסקרים. באופן מעניין, בתקופה ההיא נערכו שני סקרים שבחנו את המדיניות כלפי העולים בקרב תושבי המדינה, שהיו רובם ככולם עולים ותיקים יותר ופחות ומעט מאוד "צברים", ילידי הארץ. מממצאי הסקרים הללו ניכרת עמדה מודאגת ומתנשאת של אזרחי המדינה הצעירה, רובם ככולם יוצאי אירופה ביחס לעולים.ראו בלאנדר, דנה, 2004. 'בניין אומה מנקודת מבטה של דעת הקהל', סוציולוגיה ישראלית ו(1): 9-37.

המתח הזה "התחלף" בשנות השבעים והשמונים בשסע העדתי ולא הוגדר עוד כשסע בין ותיקים ועולים. שסע זה שב והופיע בסקרי דעת הקהל עם גלי העלייה ממדינות חבר העמים ומאתיופיה בשנות השמונים והתשעים, אשר שיבצה קבוצות חדשות בפסיפס של החברה הישראלית. למעשה 53% מילידי חו"ל היהודים החיים בישראל עלו אחרי 1990 (803,300), ואם מוסיפים לכך את ילידי הדור השני מדובר בכמעט רבע מהאוכלוסייה היהודית שמשתייכים לדור הראשון או השני של העולים מאז 1990.

על אף שכביכול הופקו הלקחים מקליטת העלייה ההמונית של יוצאי אסיה ואפריקה ועל אף ההבדלים בין ישראל של שנות החמישים וישראל של שנות התשעים, עדיין היו מהמורות בתהליך הקליטה וההסתגלות של העולים מברית המועצות לשעבר ומאתיופיה לחברה הישראלית.

מסקרי דעת הקהל עולה שבשני העשורים הראשונים שלאחר העלייה ההמונית מברית המועצות לשעבר המתח בין העולים החדשים והחברה היהודית-ישראלית היה מורגש. כך למשל בשנת 2007 סברו 62% מהציבור היהודי שהיחסים בין עולים לוותיקים (כשהכוונה בעיקר ליחסים בין הוותיקים לעולי ברית המועצות ואתיופיה) אינם טובים. אולם בשנים שעברו מאז התעמעמו קווי ההפרדה בין עולים וותיקים, כפי שניכר גם בהיחלשות כוחן, ואף בהיעלמותן של מפלגות "רוסיות", בשונה מהמציאות הפוליטית של שנות התשעים. ולראיה, ב- 2016 הציבור כלל לא נשאל אודות המתח הזה, ללמדנו שהוא אינו נחשב לשסע מרכזי בהוויה הישראלית כיום.

השסע האידיאולוגי

מלחמת ששת הימים היא קו פרשת המים בשסע האידיאולוגי המרכזי בישראל. בשני העשורים הראשונים לקום המדינה החלוקה בין ימין ושמאל הייתה בעיקר לאורך קווים של אידיאולוגיה כלכלית (כלכלה סוציאליסטית מול ליברלית) ושל אוריינטציה למעצמות - לארה"ב או לברה"מ. מלחמת ששת הימים טרפה את הסדר הקיים במובן זה שהיא הולידה את הקטגוריות של ניצי ויוני, דהיינו החלק בציבור שמזוהה עם רעיון ארץ ישראל השלמה והחלק שמזוהה עם הנוסחה של "שטחים תמורת שלום". שסע זה היווה קרקע פורה לצמיחתן של תנועות אזרחיות משמעותיות - גוש אמונים מהצד הניצי ושלום עכשיו מהצד היוני, וכן היווה חומר בעירה למחאות פוליטיות ולהפגנות סוערות במהלך השנים ואף לאלימות פוליטית למשל בפינוי ימית, במחאה כנגד הסכם אוסלו, לפני רצח רבין ובמחאה כנגד תוכנית ההתנתקות.

בעוד שבראשית שנות המדינה הכף נטתה באופן ברור לצד השמאלי, שהיווה את הרוב, בשנות השבעים, ביטא המהפך הפוליטי של 1977 שינוי במאזן הכוחות. המהפך העיד על התחזקות ניכרת של הימין, שהפך במהלך שנות השמונים לשווה כוח למחנה השמאל - מה שבא לידי ביטוי בתוצאות צמודות בבחירות בשנות השמונים והיווצרות של שני גושים פוליטיים. על אף שבמהלך השנים חלו תנודות הרי שניתן לומר שהמגמה הכללית מאז "המהפך" היא שקיים רוב בציבור המזהה עצמו כימין:

ב-1981 46% הגדירו את עצמם ימניים, 39% במרכז; ו-15% בשמאל. בשנת 2007 52% מהציבור הגדיר את עצמו ימני 26% הגדירו את עצמם במרכז; ו-22% הגדירו את עצמם שמאלנים. במדד הדמוקרטיה 2017 שנערך בקרב מדגם מייצג של הציבור הגדירו עצמם 42% כימין, 25% מרכז ורק 23% כשמאל. השאר לא השיבו.

בתקופות של משא ומתן מדיני או של איום בטחוני ממשי (מלחמה, אירועי טרור) מתחדד השסע היוני-ניצי והמחלוקות עולות אל מעל לפני השטח. עם זאת כפי שניתן לראות מנתוני מדד הדמוקרטיה 2016, למרות שמדובר בשסע הפוליטי ביותר, ההערכה שלו כמתח החזק ביותר אינה נחלת הציבור. רק 26% מהיהודים סברו כי זהו המתח החזק ביותר, ובקרב הערבים, שאולי בעיניהם אין הבדל בין הימין והשמאל במפת המפלגות הנוכחית, רק 6% סברו כי זהו המתח החזק ביותר (ראה תרשים 1 לעיל).

השסע בין עשירים ועניים - שסע חדש?

ישראל של שנות החמישים והשישים נחשבה מופת של חברה שוויונית. הצנע בראשית שנות המדינה, יחד עם אידיאולוגיה "צברית" של סגפנות והסתפקות במועט, וכל זאת תחת מעטה של אידיאולוגיה סוציאליסטית אפשרו את קיומה של ישראל כמדינת רווחה.

עד שנות השבעים נחשבה ישראל לאחת המדינות השוויוניות ביותר. אולם מסוף שנות השמונים ועד היום ניכר גידול במדדים שונים של אי שוויון.בן-דוד דן וחיים בלייך, עוני ואי שוויון בישראל: התפתחויות לאורך זמן ובהשוואה ל OECD.בתוך: דן בן- דוד ) עורך), "דו"ח מצב המדינה - חברה, כלכלה ומדיניות 2013", 2013, מרכז טאוב, 17-68. במקביל לגידול זה החל העניין המחקרי והציבורי באי השוויון, ומאז ראשית שנות השמונים מפרסם הביטוח הלאומי את דוח ממדי העוני. ככל שהתרחב אי השוויון וככל שגברה המודעות לקיומו, התחדד השסע שבין עשירים ועניים, אלא שבשנות השבעים הוא עדיין "נבלע" בתוך השסע העדתי, שכן הייתה חפיפה ניכרת בין מעמד כלכלי-חברתי וארץ מוצא.

באופן שמשקף את הלכי הרוח בחברה גם בסקרי דעת הקהל שאלות אודות פערים בין עשירים ועניים ובאשר להשפעת מדיניות הממשלה על פער זה החלו להישאל רק בשנות השבעים וראשית שנות השמונים. בשנת 1982 נשאל הציבור לגבי מדיניות ממשלת הליכוד דאז של ליברליזציה והשפעתה על הפער. נוסח השאלה היה "המהפך שעשה הליכוד גרם לכך שהעניים נעשו עוד יותר עניים והעשירים עשירים יותר", אך שני שלישים מהציבור לא הסכים עם הקביעה הזאת. באמצע שנות השמונים הופיעו שאלות שהתייחסו לפער ההכנסות בין עשירים ועניים ותפקידה של הממשלה בהקשר זה. 73% סברו שעל המדינה לעשות מאמץ לשם כך. כלומר, התפיסה השלטת בקרב הציבור היא שצמצום הפער הוא תפקידה של המדינה וכי עליה להתערב באמצעות מיסוי וקצבאות על מנת לקדם תכלית זו (על התפיסות הכלכליות של הציבור ראה כאן).

עם זאת התייחסות לפער בין עשירים ועניים כבעיה לאומית, שהיא בעלת קיום נפרד מהסוגיה העדתית, באה לידי ביטוי רק בשנות התשעים. לדוגמא, נוסח השאלה בסקר שנערך ב- 1990 היה: עד כמה אתה מוטרד משורה של בעיות, שאחת מהן הייתה הפער בין עשירים ועניים. 57% מהציבור העריכו את הפער הזה כמטריד מאוד. בשנת 2007, 79% מהציבור הגדירו את היחסים בין עניים ועשירים כלא טובים. בדיעבד, ממצא זה ניבא את המחאה החברתית של 2011, שבמובן מסוים הייתה לראשונה מחאה עם אופי מעמדי.

אולם כעשור לאחר מכן, ב- 2016, רק מיעוט קטן סבור שזהו המתח החמור ביותר והוא מדורג במקום הלפני אחרון במדרג חומרת השסעים. רק 8% מהיהודים ושיעור זהה בקרב הערבים סבורים כי זהו המתח החזק ביותר. עם זאת, במדד הדמוקרטיה לשנת 2017 60% מהציבור הביעו דאגה שהפערים הגדולים בהכנסות של אזרחי ישראל פוגעים באופי הדמוקרטי של המדינה.

אחרית דבר: האם השסעים הם סכנה לדמוקרטיה הישראלית?

על רקע הקיטוב העמוק בחברה הישראלית מתעוררת השאלה האם הדמוקרטיה היא המשטר המתאים למבנה חברתי כה מפוצל? בעבר, היה נהוג לחשוב שדמוקרטיה לא יכולה להתקיים בחברות מקוטבות בשל הקושי למצוא מכנה משותף ולהגיע להסכמות, ובשל העיקרון המכונן של הכרעת הרוב. אולם בעשורים האחרונים התפיסה היא שדווקא הדמוקרטיה יכולה להביא מזור לחברות אלה, ולאפשר להן להתקיים כיחידה מורכבת, שיכולה לתפקד באופן יציב ולהבטיח את זכויות האדם של קבוצות ויחידים. לפי גישה זו דמוקרטיה היא מנגנון ליצירת סדר בחברות שסועות, והיא מתקיימת בהן כנגד כל הסיכויים. הדמוקרטיה, ביסודה, כצורת משטר וכתרבות פוליטית, פועלת כשיטה לניהול ולעיבוד קונפליקטים באמצעים לא אלימים, גם אם לא מובילה בהכרח לפתרונם. המוסדות הדמוקרטיים מאפשרים להכיל את הקונפליקט, לבטא אותו, ולעצב אותו מחדש כדי להמשיך להתמודד איתו גם בעתיד. הדמוקרטיה אינה מעלימה את הקונפליקטים שכן כל ניסיון כזה כרוך בהכרח במחיקת זהויות, בהשתקת קולות אופוזיציוניים, בהדרה של מיעוטים וברמיסת זכויותיהם ושל כל מי שנתפס כ"אחרים".

מכאן נגזר תפקידם החשוב של המוסדות הממלכתיים והפוליטיים. הם אלה שאמונים על ההגנה על ערכי היסוד הדמוקרטיים ועל השמירה על כללי המשחק הדמוקרטים. נבחרי הציבור ומשרתי הציבור צריכים לפעול כדי לתעל את האינטרסים של הקבוצות השונות לעבר הטוב המשותף. אסור להם להגביר את העוינות והקיטוב בין חלקי החברה, על אף שהפיתוי לכך גדול, שכן מתחים חברתיים הם חומר בעירה פוליטי שעשוי להביא להצלחה אלקטורלית. הדרה של קבוצות של "אחרים", דעות קדומות, סימון קבוצות כשעיר לעזאזל, כאויבות מבפנים, כל אלה עלולים להחריף את המציאות החברתית ולהביא לקיטוב שיפגע ביכולת לקיים את המשטר הדמוקרטי. לאור זאת, יש לשמור על הדמוקרטיה, כצורת משטר וכתרבות פוליטית, משום שהיא מתווה את המסגרת המשותפת שבתוכה יכולה להתקיים החברה הישראלית על כל שסעיה ושבטיה.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ד"ר דנה בלאנדר

# data[].attributes.attachment_link.title
שסעים ישנים וחדשים בחברה הישראלית - מבט מסקרי דעת קהל

# data[].attributes.attachment_link.description
"מפגש השבטים" שמתאר בן גוריון ו"נאום השבטים" של הנשיא ריבלין מבטאים את המאפיין המשמעותי ביותר של החברה הישראלית מראשיתה: היותה חברה מרובת קבוצות, שביניהן קיימים מתחים ומחלוקות. מאפיין זה הופך את החברה הישראלית לחברה משוסעת לעומק Deeply Divided Society .

# data[].attributes.headline
פער הרלוונטיות

# data[].attributes.subject
פער הרלוונטיות

# data[].attributes.body
https://go.idf.il/j3s5a7b2i0

# data[].attributes.headline
חובה -  מצפן 13 - תפיסת ההפעלה לנצחון  (צבאי)

# data[].attributes.subject
חובה -  מצפן 13 - תפיסת ההפעלה לנצחון  (צבאי)

# data[].attributes.headline
חובה - אתגרי התכנון בבנין הכוח 

# data[].attributes.subject
חובה - אתגרי התכנון בבנין הכוח 

# data[].attributes.body
פודקאסט -
https://go.idf.il/e6x0l5w7u9

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק מס' 17: מר מחר - פס היצור של העתיד. איך מכינים צבא לעתיד לא ידוע

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from אנשי המחר - מסתכלים לעתיד בעיניים on Spotify. ניב פרן ודר' עוז גוטרמן מראיינים את הדי זילברמן על עתיד הצבא הישראלי.

# data[].attributes.headline
רשות - מקרה בוחן 7 - בין הדרכים 92, מודעין לבניין כוח/ אל"ם אסף

# data[].attributes.subject
רשות - מקרה בוחן 7 - בין הדרכים 92, מודעין לבניין כוח/ אל"ם אסף

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/b9c4f6k5l4
פודקאסט -
https://go.idf.il/b9c4f6k5l4

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
תקציר המערכת -
המודיעין הוא מכשיר חיוני ומרכזי בהפעלת הכוח, אך לא כך הוא בבניין הכוח - בעיצוב ובתכנון תר"ש גדעון, למשל. הערכת המודיעין מותאמת לשאלות ממוקדות וקצרות טווח בהקשר ספציפי ופחות לשאלות הנוגעות לבניין הכוח, ומספקת לו לרוב רק מידע ספציפי על אמל"ח אויב. חלק ניכר מהפער הזה נובע מנטיית אנשי מודיעין לבסס את עבודתם על עובדות ידועות, ולהתחמק משימוש בהנחות. אולם שרטוט תרחישים לטווח הרחוק חייב לכלול הנחות, ולכן על קמ"נים שעוסקים בבניין כוח ללמוד מדיסציפלינת חקר ביצועים, שמדגים שימוש בהנחות בצורה שיטתית ומבוקרת. חיזוק ומיסוד הקשר בין המודיעין לתהליכי בניין הכוח יתרום וישכלל את שני התחומים.
מבוא

השאלה שבה אני מתכוון לדון במאמר זה היא: כיצד נכון לפעול על מנת לשלב באופן אפקטיבי את הערכת המודיעין בתהליך קבלת ההחלטות בבניין הכוח. כנקודת פתיחה לדיון זה, אני מציע להתבונן במצב הנוכחי ולהשוות בין מקומו של המודיעין בתהליכי הפעלת הכוח לבין מקומו בתהליכי בניין הכוח. המסקנה שלי מהתבוננות אישית במשך שנים רבות על התהליכים בצה"ל משלוש נקודות המבט - של הערכת המודיעין, של בניין הכוח ושל הפעלת הכוח - היא שהשפעת המודיעין על תהליכי קבלת ההחלטות בתחום בניין הכוח מועטה במידה ניכרת מהשפעתו על הפעלת הכוח. איני מתיימר להצדיק טענה זו בניתוח השוואתי מקיף ואני מאמץ אותה כהנחה על בסיס ניסיון אישי ושיחות עם אנשים רבים לאורך השנים. האם חשוב לשלב מודיעין בבניין הכוח? לדעתי, התשובה היא כן מכיוון שבהיעדר תשתית של הערכת מודיעין לקבלת החלטות בבניין הכוח, חסר רובד מרכזי של הבנת האויב בתהליך בניין הכוח.

בתחילת המאמר אציג מספר דוגמאות שיעזרו להבהיר את הטענה על המקום המוגבל של המודיעין בבניין הכוח וכן מספר דוגמאות חיוביות לתחומים שבהם הערכת המודיעין דווקא משפיעה באופן ברור ועקבי על תהליכי בניין הכוח. בהמשך, אציע מספר תשובות לשאלה מדוע זה המצב, תוך בחינת ההבדלים בין המאפיינים של החלטות בתחום בניין הכוח לבין החלטות בתחום הפעלת הכוח. לאחר הדיון במודיעין, אציג דיסציפלינה מחקרית אחרת - חקר ביצועים - המניבה הערכות המשפיעות מאד על תהליכי בניין כוח ואבקש לעמוד על ההבדלים בינה לבין הדיסציפלינה המודיעינית העשויים להסביר את התפקיד השונה בתהליכי קבלת ההחלטות. לבסוף, אדון בשאלות האם ואיך כדאי לשנות את האופן שבו מגובשות ומוטמעות הערכות מודיעין רלבנטיות לבניין הכוח.

השפעת המודיעין על בניין הכוח ועל הפעלת הכוח

בתהליכי הפעלת הכוח בלחימה, הערכת מודיעין נחשבת חיונית והיא חלק מרכזי בכול הערכת מצב - מדיוני המטכ"ל ועד צוותי תכנון במפקדות בשטח. קמ"נים נמצאים בצוותי התכנון המטכ"ליים והפיקודיים ובצוותים האסטרטגיים ומשפיעים על החלטותיהם. הם מספקים תשתית קריטית להחלטות ובכללה ניתוח איומים, מתן התרעות, ייצור מטרות, הצגת דפ"אות אויב והערכת אופני הפעולה והתגובה של גורמי הכוח השונים.

בשנים האחרונות מעדכן צה"ל באופן תדיר את תוכניות הלחימה בזירות השונות לאור השינויים המתחוללים בהן, והמודיעין מעורב בתהליך באופן הדוק. לקמ"נים יש תפקיד חשוב גם בתהליך העיצוב של התפיסות המתעדכנות ובגיבוש המושגים והעקרונות וגם בתהליך התכנון הפרטני. המעורבות של המודיעין בהחלטות על גיבוש תפיסות ותוכניות מבצעיות ועל יישומן בולטת גם במקום שניתן למודיעין בתהליך, גם בקשב של מפקדים להערכת המודיעין וגם באופן שבו הקמ"נים מתייחסים לתפקידם זה. הדרג המודיעיני המעורב בתהליכים אלה הוא הדרג הבכיר בקרב גופי המודיעין: לדיוני קבלת החלטות על תוכניות מבצעיות אצל הרמטכ"ל, ראש אמ"ץ ומפקדי פיקודים וזרועות יגיעו ראש אמ"ן, רח"ט מחקר וראשי הזירות ומחלקות המודיעין.

המעורבות של המודיעין ותפקידו בתהליכי בניין הכוח שונים לחלוטין. כך, בעיצוב ובתכנון התוכנית הרב-שנתית "גדעון", למודיעין היה תפקיד מינורי בהרבה (כגורם שמספק הערכת מודיעין, לא כזרוע בונה כוח שיש לה תפקיד בניין כוח בתר"ש). הקמ"נים לא היו מעורבים בעיצוב התפיסה החדשה לבניין הכוח באגף התכנון (אג"ת) שניסחה את יכולות האב המעודכנות ואת יכולות המשנה שלהן, והם לא היו מעורבים בפריטת עקרונות התפיסה לתוכנית הצטיידות. כמובן שמעצבי התפיסה והמתכננים לא התעלמו מהידע על אודות האויב שמבוטא בהערכות המודיעין אך כמעט שלא סופקו הערכות מודיעין ייעודיות, ולא הייתה מעורבות צמודה של קמ"נים בעיצוב ובתכנון. כול זאת בניגוד בולט להערכת מודיעין להפעלת הכוח המגובשת מחדש באופן תדיר ובהתאם לצורך המבצעי.

לא רק בתחום קבלת ההחלטות בדרג הבכיר יש הבדל במקומו של המודיעין בתהליכי הפעלת כוח ובניינו אלא גם בדרגים זוטרים יותר. בתוכנית התקיפה מהאוויר של מבנה במטרה לסכל קבוצת טרור יש למודיעין תפקיד מכריע. הערכה מראש של פעילות האויב קובעת את המרחב, במקום ובזמן, שבו אפשר לתקוף; הערכת היכולת של האויב לזהות את ההיערכות לתקיפה ולאיים על המטוסים התוקפים או להעביר התרעה מקדימה לקבוצת הטרור, חיונית כדי לתכנן את מתווה התקיפה ואת האמצעים המשמשים בה; והערכת התגובות הצפויות בעקבות התקיפה היא בסיס להחלטה האם לתקוף וכיצד להיערך לאחר התקיפה. מנגד, מעורבות המודיעין מועטה מאד בהחלטות על פיתוח היכולות המאפשרות את התקיפה - רכש המטוסים, אפיון החימוש המשמש לתקיפה או מתווה האימונים של צוותי האוויר.

למעורבות המועטה של המודיעין בבניין הכוח, ומכאן להשפעה המוגבלת של הערכת המודיעין עליו יש מחיר. דוגמה בולטת היא ההיערכות של צה"ל לאיום ה"סאגר" לפני מלחמת יום הכיפורים. במקרה זה הייתה הערכת מודיעין על האיום המתהווה אולם היא לא הוטמעה בבניין הכוח לצורך פיתוח מענה באמל"ח, בתו"ל ובהכשרה. מקרה דומה שהתרחש בעשור הקודם ושלמרבה המזל היה לו רק מחיר פוטנציאלי שלא התממש, הוא איחור בזיהוי ההשפעה של הצטיידות האויב במערכות הגנה אווירית מודרניות על העליונות האווירית שגרם לעיכוב של מספר שנים בהתאמת בניין הכוח של המענה לאיום המתפתח. אלה הן רק דוגמאות קצה לתופעה הרחבה של היעדרות בולטת של המודיעין מרוב התהליכים שבהם מאופיינים פתרונות בבניין הכוח לבעיות מבצעיות.

יש, כמובן, דוגמאות אחרות של מעורבות רבה, בעיקר בממשק שבין בניין הכוח למודיעין הטכנולוגי על אמל"ח האויב. בפיתוח מערכות לוחמה אלקטרונית יש למודיעין הטכנולוגי על המאפיינים הספציפיים של מכ"מי אויב תפקיד מכריע ויש קשר הדוק בין הקמ"נים הטכנולוגיים לבין בוני הכוח בתחום זה. גם בפיתוח מערכות הגנה מפני טילים יש למודיעין הטכנולוגי תפקיד מכריע של הגדרת מאפייני הטילים שאיתם יהיה צורך להתמודד.

הקשר בין המודיעין הטכנולוגי לבניין הכוח מלמד על האופן שבו נתפס המודיעין בתהליך בניין הכוח: כזה שמספק תשובות נקודתיות ומדויקות הנדרשות לאפיון של יכולות ספציפיות אך לא כזה שראוי שישפיע על הבנה מערכתית ועל עיצוב תפיסת בניין הכוח, שהיכולות הספציפיות מהוות חלק ממנה. בניגוד לתהליכי הפעלת הכוח שאליהם המודיעין קשור באופן הדוק, רוב תהליכי בניין הכוח ובפרט הרובד העיצובי והתפיסתי שלהם, מתנהלים ללא תמיכה של הערכת מודיעין ייעודית וללא מעורבות משמעותית של קמ"נים.

למה זה קורה?

לדעתי, אין מדובר בתוצאה מקרית. היא נובעת מהצרכים והדרישות של בניין הכוח, מצד אחד, ומהמאפיינים של תהליכי הערכת המודיעין, מהצד השני. אלו גורמים לכך שמראש קיימת אי התאמה מסוימת בין הערכת המודיעין לבין הנדרש בבניין הכוח. לכך נלווית גם ההתפתחות ההיסטורית של היעדר עבודה משותפת שכתוצאה ממנה בוני הכוח התרגלו להסתדר ללא תמיכה של הערכת מודיעין, ואילו חוקרי המודיעין לא נדרשו לפתח מיומנויות וידע הדרושים כדי לספק הערכות מודיעין רלבנטיות לבניין הכוח, והמשיכו לשכלל את כלי ההערכה לצרכים המאפיינים את הפעלת הכוח. במה שונים צרכי בניין הכוח מהמודיעין מהצרכים של הפעלת הכוח?

ראשית, הפעלת הכוח מתאפיינת בהחלטות שממומשות בקבועי זמן קצרים - דקות, שעות וימים. תוכניות אופרטיביות רלבנטיות לתקופות ארוכות יותר - עד שנים ספורות (במקרים חריגים בעת הזו, לפחות) - אך הן גם רק תוכניות שהפיכתן לפקודה תתרחש בקבוע זמן קצר לפני פעולה. לעומת זאת, תהליכי בניין הכוח הם ארוכי טווח. החלטות רבות תישאנה פרי רק תוך שנים ספורות וחלק מן ההחלטות כמו הקמת בסיסים ומפקדות, רכש פלטפורמות והצטיידות באמל"ח, תתממשנה ותשפענה על המציאות בטווח זמן של שנים רבות. הערכת מודיעין רלבנטית לבניין כוח צריכה לתאר באופן רלבנטי מציאות שצפויה בעוד שנים רבות, בשונה מהערכת מודיעין להפעלת הכוח.

שנית, תוכניות מבצעיות והחלטות על הפעלת כוח נעשות בהקשר קונקרטי, מול אויב מסוים בזירה מסוימת. בניין הכוח צריך לאפשר את הפעלת הכוח במגוון גדול של הקשרים. פצצות מדויקות לא מפותחות ולא נרכשות, בדרך כלל, כדי להפעילן בזירה מסוימת ומול מטרה מסוימת אלא כדי שאפשר יהיה להפעילן מול מגוון גדול של מטרות וזירות במהלך 30-20 השנים שהן תישארנה בסד"כ. ההצטיידות במרכבה סימן 4 לא נועדה לזירה קונקרטית אלא כדי לאפשר הפעלתו בכול מתארי הלחימה. לכן, כאשר מחליטים על הקמת בסיסים חדשים, על רכש מטוסי אף-35, על פיתוח פגז חדש או על הקמת חטיבת קומנדו, לנגד עיני המחליט אין הקשר קונקרטי של לחימה. כול אלה נועדו להיות רלבנטיים למשרעת גדולה ככול האפשר של הקשרים אופרטיביים.

על אחד הקמ"נים הבכירים מספרים, שכאשר התבקש לפני שנים רבות להציג הערכת מודיעין לשנת 2020 ענה "תשאלו אותי ב-2019". מה עומד מאחורי עמדה כזו, שגם אם נאמרה כבדיחה יש בה לא מעט מהאמת?

המתודולוגיה של הערכת המודיעין, כפי שהיא מוגדרת ומיושמת היום, מותאמת יותר לשאלות ממוקדות וקצרות טווח ופחות, בהרבה, לשאלות רחבות על העתיד הרחוק. הגישה השגורה בהערכת מודיעין היא אינדוקטיבית. הקמ"ן אוסף נתונים, מנתח אותם ושואף לגבש הערכה הנגזרת מנתונים מוצקים ככול האפשר. בגישה האלטרנטיבית המקובלת להערכת מודיעין - גישת האפשרויות המתחרות - הקמ"ן אוסף נתונים, מנתח אותם ומשתמש בהם לא כדי להצדיק את הערכתו אלא כדי לדחות הערכות שהמידע סותר. למרות ההבדל הגדול בין שתי הגישות, מנקודת המבט של הדיון הנוכחי הן דומות - שתיהן גישות אמפריציזטיות מובהקות המנחות את הקמ"ן למצוא מידע מוצק ומהימן שניתן לקשור באופן ישיר להערכה על העתיד (אחת היא, בין אם המתודולוגיה היא של הצדקה או של הפרכה). כדי שההערכה על אודות האויב תיחשב מבוססת היטב, קודם כול בעיני הקמ"ן עצמו, צריך המידע המוצק להיחשב רלבנטי ולכן צריך להיות מידע על האויב ומידע שסמוך במקום ובזמן להקשר שבו נדרשת ההערכה. בנוסף, הקמ"ן שואף להגיע אל ההערכה ב"דילוגים" מחשבתיים מעטים ככול האפשר כך שהיא תישען יותר על מידע ופחות על הנחות.

לא רק המתודולוגיה מכוונת למענה על שאלות ממוקדות קצרות טווח אלא גם כללי האתיקה של הקמ"ן מוליכים לתוצאה זו. הקמ"נים יודעים שהם פועלים בסביבה חסרת ודאות אך עדיין, הם שואפים לספק הערכות מבוססות ככול האפשר. האתוס של אנשי המודיעין הוא לגלות מידע "קשה" - עובדות של ממש - ולהשתמש בו כדי לגבש הערכה "חזקה". לכן הם משתדלים להימנע משימוש ב"הנחות סבירות" ומחנכים את הדור הצעיר להיזהר משימוש בהן. התבססות על עובדה נחשבת ראויה להערכת מודיעין יותר מאשר התבססות על הנחה (עמדה כזו מעידה, כמובן, על בעיה אפיסטמולוגית חמורה, מכיוון שאין דרך לקבוע שפריט מידע הוא עובדה מבלי להניח הנחות על האופן שבו הוא הושג ואל אמינותו, ואין דרך לקשור בין פריטי מידע לבין הערכה מבלי להניח הנחות. למרות זאת, פריטי המידע הנחשבים עובדות זוכים למעמד מיוחד שמשליך על ההערכות המתבססות עליהם).

זה המקום לסיפור אישי קצר. בשנת 2002 כתבתי שני מחקרים אשר התבססו, בין היתר, על הנחות רבות (בגישה שאתאר בהמשך המאמר). מחקר אחד היה על האופן שבו עשוי צבא סוריה להפעיל את יכולות החל"ך שלו (שנוטרלו מאז) במלחמה מול ישראל, ומטרתו הייתה לשמש תשתית מודיעינית לתפיסה מבצעית עדכנית שחייבת להניח הנחות על אודות האויב. מחקר שני היה על מערך טק"ק סורי עתידי (שמאז הספיק לקום וליפול) - מאפייני הטילים והמשגרים, מבנה המערך ואופן הפעלתו בלחימה - ומטרתו הייתה לשמש תשתית לתוכניות בניין הכוח. שני מחקרים אלה פורסמו אך ראש הארגון שבו נכתבו סרב לפרסמם כסקירות מודיעין רגילות אלא תחת הכותרת "חומר למחשבה". כראש ארגון מודיעין רציני, הוא לא הרשה לעצמו לפרסם הערכות שאינן מבוססות על מידע אלא על הנחות. נוצרה כאן בעיה מובנית: השאיפה שלי להשפיע על תהליכי בניין הכוח חייבה להציג הערכה שלא ניתן היה לבסס על מידע מוצק, לא בגלל פער באיסוף, אלא מכיוון שהמידע כנראה לא היה קיים באותה עת בשום מקום, גם לא בראשו של האויב. כך, הערכות שנדרשו בתהליכי בניין הכוח לא יכולות היו להינתן כהערכות מודיעין בסטנדרט המקובל.

מאפיין נוסף של הערכת המודיעין הוא שהקמ"ן משתדל להציג הערכת מודיעין על "האדום" מבלי לשלב בה את "הכחול". 'מה יעשה הכחול?' היא שאלה הנחשבת מחוץ לתחום העניין של הקמ"ן. במערכת היחסים האופיינית שבין קמ"ן ובין מפקד, הראשון אחראי על תיאור האדום והאחרון אחראי על הבנת הכחול ועל כול האינטגרציה של האדום והכחול לכדי תמונה שלמה. ניסיון לגבש הערכה מנקודת מבט אדומה בלבד, ללא צד כחול, גורר את הקמ"נים להתמקד בעיקר בהערכה על פעולות שיבצע האדום "בטקט הראשון". לעתים, יתאר הקמ"ן גם את פעולת האדום בטקט השני, בתגובה לפעולה עתידית של הכחול אולם הערכה זו היא לרוב עמומה וכללית. נדירים המקרים שבהם קמ"ן מנסה לתאר התרחשות מורכבת יותר. גישה זו מקשה, כמובן, על הערכת מודיעין על תרחישים בעתיד הרחוק. הרי מובן מאליו שהתרחישים העתידיים תלויים בשני הצדדים - גם באדום וגם בכחול וכמובן שבבניין יכולות למלחמה צריך להניח גם את מה שיתרחש לאור התפתחויות המלחמה, ואין די בתיאור הטקט הראשון והשני בלבד.

מכאן ברור מדוע המתודולוגיה והאתיקה של הערכת המודיעין מקשות על מתן מענה בנושאי בניין הכוח. מודיעין לבניין הכוח חייב לספר משהו על העתיד הרחוק כדי להיות רלבנטי אך קשה למצוא מידע על האויב שיסייע לבסס, בסטנדרט המסורתי של המודיעין, הערכה על תרחיש עתידי לעוד עשור. כמובן שלא ניתן לספר סיפור רלבנטי על העשור הבא מבלי להידרש לשאלה מה אנו נעשה עד אז. גם אם יש לנו תמונה שלמה על הכוונות ועל היכולות של האויב היום, מי יתקע לידנו שהיא רלבנטית למה שיקרה שעוד עשור או אפילו בסוף התר"ש? גם אם יש לנו תמונה מודיעינית שלמה על המדינה האסלאמית, מי יודע לומר שהיא תתקיים בעוד עשור ואם כן - כיצד תיראה? הרי קיומה ומצבה תלויים לא רק בה אלא גם במי שנאבק בה. ואיך יראו הארגונים האחרים הפועלים ברחבי המזרח התיכון והמעצבים את הסביבה האסטרטגית והאופרטיבית? בשיטות המסורתיות של הערכת המודיעין ובאופן שבו אנשי המודיעין תופסים את עצמם ואת תפקידם, אפשר לומר מעט מדי על הארגונים הללו ועל המדינה האסלאמית בעוד עשור או בסוף התר"ש. אולם בניין יכולות הנדרשות כדי להילחם בהם דורש לעתים פרק זמן של תר"ש או שתיים כדי לפתח אותן, לרכוש אותן ולהפוך אותן למבצעיות.

כתוצאה מפערי ההתאמה של מתודולוגית המודיעין לצרכי בניין הכוח, הקמ"נים ואנשי בניין הכוח אינם עובדים יחדיו למעט במספר דוגמאות ממוקדות שעניינן, כאמור, בעיקר שאלות ותשובות מדויקות על מאפיינים קונקרטיים של אמל"ח אויב. כתוצאה מהיעדר הקשר השוטף יש חשיפה מועטה של הקמ"נים לתהליכי בניין הכוח ושל בוני הכוח לתהליכי המודיעין.

לעומת זאת, הפעולה המשותפת של קמ"נים ואנשי הפעלת כוח יוצרת דיאלוג עשיר המבוסס על הבנות משותפות. בדיאלוג זה הקמ"ן מחדד ומלטש באופן שוטף את הבנתו על שנדרש ממנו בתהליכי הפעלת הכוח. הוא מבין טוב יותר את השפה המשמשת את אנשי הפעלת הכוח, את הצרכים שמניעים אותם לשאול שאלות מסוימות ולא אחרות, את האילוצים שלהם ואת ההנחות שלהם. עקב כך, הוא יודע לגבש הערכת מודיעין המותאמת טוב יותר לצרכיהם. באופן דומה, אנשי הפעלת הכוח מלטשים בדיאלוג השוטף את הבנתם על הערכת המודיעין, על יכולותיה ומגבלותיה ועל השפה המשמשת את הקמ"ן. אנשי המבצעים לומדים לצרוך מודיעין בזכות הדיאלוג עם הקמ"ן, והקמ"נים לומדים לייצר מודיעין רלבנטי יותר בזכות הדיאלוג.

ממשק כזה נדיר בין קמ"נים לבין בוני כוח, וכתוצאה מכך הרוב המכריע של הקמ"נים - זוטרים ובכירים - אינם מבינים את בניין הכוח. הם אינם מבינים את השיקולים של בונה הכוח הנובעים מאופן ניהול פרויקטים, מחוסר ודאות טכנולוגי והנדסי, מהערכתו את יכולת השיפור העתידי של מערכת בפיתוח, ממחויבויות חוזיות או מהיבטים תקציביים. לכן הם אינם מבינים את השיקולים שגורמים לבונה הכוח להתפשר בנקודות מסוימות ולא באחרות ושגורמים לו לאמץ את הערכת המודיעין או לחילופין לדחות אותה כבסיס להחלטות. באופן דומה, בונה הכוח אינו רגיל לדיאלוג עם קמ"נים ולכן לרוב, הוא אינו יודע לצרוך הערכות מודיעין טוב מספיק ואינו יודע כיצד נכון לשלב את הערכות המודיעין בהחלטותיו. המצב מעט טוב יותר בזרועות הים והאוויר. שם המודיעין אמנם מעורב בעיקר בתהליכי הפעלת הכוח, אך עדיין משמר קשר עם גורמי בניין הכוח שנמצאים באותה זרוע ושסמוכים אל גורמי הפעלת הכוח. המצב פחות טוב במטכ"ל. שם אין קמ"ן ייעודי לגוף המתכנן את בניין הכוח, כמו גם בזרוע היבשה.

האם הגענו למבוי סתום, או שיש פתרון אפשרי לשיפור היכולת לספק מודיעין רלבנטי לבניין הכוח?

השתלבות חקר הביצועים וניתוח המערכות בבניין הכוח כדוגמא

גופי חקר ביצועים (חק"ב) וניתוח מערכות קיימים באג"ת, בזרועות הים והאוויר ובמפא"ת. הם אמנם צעירים יותר מגופי המודיעין שקמו יחד עם הקמת צה"ל אך הם פועלים כבר עשרות שנים. בשונה מגופי הערכת מודיעין, הם מעורבים באופן הדוק בתהליכי בניין הכוח, המהווים חלק ניכר מעיסוקיהם - תמיכה בתכנון ההצטיידות בתר"ש, סיוע בתעדוף פרויקטים, סיוע בהגדרת דרישות מבצעיות מאמל"ח ואף תמיכה בהחלטות על תעדוף והתפשרויות במהלך התקדמות פרויקטים. בדומה לגופי הערכת המודיעין, הם מייצרים הערכות על העתיד והמלצות לפעולה של הצד הכחול.

לכן, יש בהתבוננות השוואתית מול גופים אלה כדי ליצור נקודת מבט רלבנטית לשאלה על הקשר שבין הערכת מודיעין לבין בניין הכוח. בדומה למודיעין, גופי חק"ב עוסקים לא רק בתמיכה בבניין הכוח אלא גם בגיבוש הערכות לתמיכה בנושאי הפעלת הכוח ולכן זהו מגרש נוח ואפקטיבי להשוואה בין הדיסציפלינות. לפני ההשוואה אפתח בתיאור קצר של דיסציפלינת החק"ב.

חק"ב, באופן שבו הוא מיושם בצה"ל, נועד לשרת תהליכי קבלת החלטות בתנאי אי ודאות, על ידי מתן כלים לניתוח סדור של הנושא הנדון. ניתוח חק"ב אופייני מתחיל בזיהוי השאלות הנכונות ובניסוחן והתשובות עליהן צריכות לעמוד בבסיס ההחלטה, ובזיהוי חלופות להחלטה. מטרת הניתוח לסייע באפיון חלופות ובחירה ביניהן על ידי הערכת התוצאות הצפויות של החלטות שונות ובמה הן תלויות. לדוגמה, ניתוח חלופות לתוכניות אופרטיביות שונות בלבנון לאור הנזקים הצפויים בעורף (גם אם יש שיקולים נוספים לבחירת תוכנית). החוקר מנסח מספר חלופות הרלבנטיות מנקודת המבט של המתכנן המבצעי, ומעריך את הנזקים הצפויים בעורף בכול אחת מהן. כיצד הוא עושה זאת? הוא מפתח מודל כמותי לתיאור התרחיש הצפוי במלחמה. הוא משלב בו את ההערכה על תוכניות האש של חיזבאללה, את היכולות הטכניות של אמצעי האש השונים, את ההישגים של תוכניות האש והתמרון של צה"ל, את ההשפעה הצפויה על מימוש התוכניות של חיזבאללה, את יכולות ההגנה של צה"ל, את התנהגות העורף האזרחי וכדומה.

כמובן שלא ניתן לדעת בוודאות מהן התוכניות שחיזבאללה יבחר ליישם במלחמה עתידית, מה תהיה השמישות של אמצעי האש, מה תהיה מידת ההצלחה של תוכניות צה"ל, כיצד יפעל חיזבאללה לאור התפתחויות המלחמה וכיצד תתנהג האוכלוסייה בעורף. המתודולוגיה של חק"ב נותנת מענה בדמות התבססות על הנחות ובחינת רגישות לשינוי בהנחות. ההנחות מתבססות על מקורות שונים ובהם הערכות מודיעין, ניסיון מצטבר על השחקנים השונים בהקשרים רלבנטיים (כיצד התנהגה האוכלוסייה בעורף במלחמת לבנון השנייה ובמבצעים בעזה? כיצד פעל חיזבאללה לאחר תקיפות שלנו בעבר? מה היו הישגינו באיתור משגרים במלחמה ובמודלים מבצעיים?) והערכות טכניות (מה היעילות הצפויה של כיפת ברזל לאור לקחי הפעלות קודמות ושיפורים שיושמו? מה הייתה רמת השמישות של הרק"ק בעבר? מהי העמידות של בניינים בישראל לרש"קים?). ההנחות המגוונות מרכיבות מודל היוצר קשרים לוגיים ביניהן ומאפשר להסיק על תוצאות התרחישים ועל התלות שלהם בשינוי ההנחות. בכך מאפשר המודל לפרק את התמונה המורכבת שקשה להעריך אינטואיטיבית את תוצאותיה, למרכיבים קטנים יותר שניתן לנתחם ולבקרם.

בחירת חלופה לתוכנית מבצעית נשענת כמובן גם על הערכת מודיעין. אולם בין הערכת מודיעין להערכת חק"ב כבסיס להחלטה יש הבדלים משמעותיים באופי התשובה ובשיטה שמגיעים אליה, כדלהלן:

הערכת המודיעין מבקשת לענות על השאלה על מה צפוי או עשוי להתרחש (מה האויב יעשה ובמה זה תלוי?) ואילו הערכת חק"ב מבקשת לענות על השאלה מה כדאי להחליט ובמה זה תלוי. איש חק"ב מנסה לאמץ ככול האפשר את נקודת המבט של מקבל ההחלטות ולהביא בחשבון את הדילמות שלו. הקמ"ן ממוקד בהערכתו בעיקר באויב (גם אם הוא צריך, כמובן, להביט באויב גם דרך המשקפיים הכחולות).

הקמ"ן שואל את עצמו מה ניתן לדעת על האויב, בהתבסס על מידע מדויק. חוקר ביצועים שואל את עצמו מה סביר להניח כדי לאפשר החלטה נכונה. מיקוד תשומת הלב בשאלה מה צריך להניח ולא במה ניתן לדעת מאפשר לגבש הערכה גם במצב של היעדר מידע "קשה" שנאסף על האויב.

הערכת מודיעין תתבסס לרוב על מידע שקשור לאויב ואילו הערכת חק"ב מתירה לעצמה להשתמש גם באנלוגיות לידע אחר. ניקח שאלה סבירה שצריך תשובה עליה במסגרת תוכנית מבצעית: כמה זמן ייקח לסתום בור שנפער בפתח מנהרה שנתקף? הפנייה הראשונה של הקמ"ן תהיה כנראה לספרי התו"ל והפקודות של האויב ואם לא ימצא שם תשובה, הוא ינסח צי"ח ובינתיים ישאיר את השאלה פתוחה. חוקר ביצועים ישאל את הקמ"ן איזה צמ"ה נמצא באתר הנתקף וייגש לבדוק מה מעריך מי שמפעיל ציוד דומה בישראל או מה עלה בניסויים רלבנטיים בתחום בארץ ובעולם.

הערכת מודיעין תימנע כנראה מלהיכנס לתיאור הצד הכחול, למעט ניסיון לענות על השאלה כיצד האדום יגיב לפעולות צה"ל. הערכת חק"ב בהכרח מערבת את ההחלטות ואת היכולות של האדום ושל הכחול יחד, אחרת אי אפשר לתאר את התרחיש באופן מלא.

נקודת המבט החק"בית מייצרת תמונה רחבה ומאוזנת יותר מהערכת המודיעין מנקודת המבט של קבלת ההחלטות. דוגמה בולטת לכך אפשר למצוא בעבודת מחקר משותפת לקמ"נים ולחוקרי ביצועים שנערכה במהלך השנה החולפת. במלחמה הנמשכת בסוריה החל שימוש ברקטות שהוסבו לנשיאת רש"קים גדולים במיוחד. בתוך כך הוסבו (כפי שניתן לראות בסרטים רבים באתר יוטיוב) רקטות לנשיאת רש"קים במשקל של עשרות ומאות ק"ג, הרבה מעבר למשקל הרש"ק המקורי, תוך ויתור על טווח הרקטות ועל דיוקן. כך נוצרו רקטות שטווחן קצר יותר ודיוקן מופחת, אך עם אפקט נזק גדול בהרבה. הערכת המודיעין הצביעה על חומרת האיום, אם וכאשר יופיע בידי חיזבאללה ויופעל במלחמה עתידית, לאור אפקט הנזק הגדול בהרבה מזה של רק"ק רגיל. המסקנה מהערכה זו היא שיש לראות ברקטות רע"ם ("רש"ק עתיר משקל") איום שיש לו פוטנציאל לשינוי משמעותי של המערכה ושנדרש להיערך אליו באופן נרחב.

טעויות במידע מובילות באופן טבעי לטעויות בהערכת מודיעין. נקודת מבט רחבה עשויה להתגבר על הפער בהערכה כפי שאפשר ללמוד מהדוגמה הבאה: כאשר הופיעו מערכות אס-איי-8 (SA-8) במזרח התיכון עלתה השאלה מה טווח הטילים. הערכה מנקודת מבט רחבה, כפי שמקובל בניתוחי חק"ב, העלתה את המסקנה כי לאור הייעוד של המערכת (הגנה ניידת לכוחות) ולאור הדמיון שלה למערכות דומות בעולם (כמו קרוטאל ורולאנד) הרי שטווח המערכת הינו כנראה כ-10 קילומטרים. גישה כזו אינה הולמת את המתודולוגיה של מחקר המודיעין המחפשת את המידע הקשה כבסיס להערכה ולא את ההנחות הסבירות בהקשר הרלבנטי, אך היא הניבה את ההערכה הנכונה יותר.

ניתוח האנלוגיה שבין הערכות מודיעין להערכות חק"ב לא נועד כדי להמליץ שהקמ"נים יעסקו במחקרי חק"ב. אין זה יעיל ואין זה נכון. מטרת הניתוח הייתה לזהות מה הופך את הדיסציפלינה החק"בית לרלבנטית עבור בוני הכוח יותר מזו המודיעינית, במטרה להקיש כיצד אפשר להפוך את מחקר המודיעין להיות יותר רלבנטי לבניין הכוח מכפי שהוא היום.

למודיעין שמור תפקיד אחר מזה של חק"ב בתהליך בניין הכוח. דיסציפלינת החק"ב אינה נותנת מענה מלא לצורכי בניין הכוח. עיקר הפער הוא בדיון המערכתי על בניין הכוח. בגישה החק"בית, הניסיון להעריך באופן כמותי כדאיות של חלופות והניסיון להציג ניתוח ממצה ומקיף של דילמת ההחלטה שמסתיים במתן המלצות לפעולה, יוצרים תהליך שבו מחקר חק"ב הוא תהליך עצמאי המנותק יחסית ממקבלי ההחלטות הרואים את תוצריו לאחר שהסתיים וסוכם כתזה סדורה. מחקר חק"ב אינו דיאלוג שבו מיוצרת מסגרת תפיסתית אלא לרוב הוא מחקר הבוחן חלופות בתוך מסגרת תפיסתית נתונה - בין אם היא נקבעה מראש כחלק מהנחות עבודה ובין אם ניסח אותה החוקר לעצמו. לכן הערכות חק"ב אינן מאתחלות ומכווינות דיון עיצובי בתפיסת בניין הכוח. זהו מקום מרכזי שבו צריך המודיעין להתחבר לתהליכי בניין הכוח, והוא דומה למקום של הערכות מודיעין בדיון העיצובי על הפעלת הכוח.

בחזרה להערכות מודיעין ובניין הכוח

מהטענה שלמודיעין יש תפקיד משני בלבד בתהליכי בניין הכוח לא נובעת המסקנה שנדרש לפעול אחרת. יש למודיעין די והותר משימות, ולהשקעת משאבים בכניסה לנושאי בניין הכוח יש עלות אלטרנטיבית. לא אדון כאן בשאלה עד כמה כדאי להסיט את מאמצי המודיעין לנושא אך אשתדל להסביר מדוע חשוב לשלב את המודיעין בתהליכי בניין הכוח.

כיצד יכול בניין הכוח להיתרם ממעורבות המודיעין?

הפעלת הכוח מתבססת על ניסיון ליצור ניתוח מערכתי המפגיש בין הכחול לבין האדום. לעומתה, בבניין הכוח האינטראקציה בין הכחול לאדום ברובד האסטרטגי וברובד האופרטיבי מנותחת באופן שטחי שבו האדום משחק, במקרים רבים מדי, תפקיד ערטילאי. יש ניתוח מערכתי בבניין הכוח אך הגורמים שמופיעים בו אינם הכחול והאדום, אלא הכוח המבצעי, המשאבים והטכנולוגיה. מדובר בניתוח מורכב לא פחות מהניתוח המערכתי הנדרש לתהליכי הפעלת הכוח אולם הוא כולל מרכיבים אחרים. כתוצאה מכך נוצרת ראייה חלקית וחסרה בדבר השפעת האויב על שדה הקרב העתידי ועל האופן שבו יושפעו יכולותינו ממנו בעתיד. שילוב ראיית האויב בדיון העיצובי על בניין הכוח יאפשר לגבש תוכנית שתיתן מענה שקול יותר לעתיד. דוגמה אחת להיעדר שילוב, שהוצגה לעיל, עסקה באיחור שבו הותאם בניין הכוח להתפתחות מערכי הגנה אווירית מודרניים בזירה. ישנן גם דוגמאות אקטואליות מטרידות שמפאת היבטי אבטחת מידע לא אפרט.

השאלות שנכון להציב למודיעין תלויות בסוג הדיון המתקיים בבניין הכוח. ככלל, הגורם הדומיננטי ביותר בהשפעתו על התוצר המודיעיני הנדרש הוא אופק ההתעניינות. דיונים על תפיסות בניין כוח, על רכש פלטפורמות ועל פיתוח מערכות עיקריות וטכנולוגיות עוסקים בטווח זמן של שנים רבות קדימה. בקצה אחר נמצאים דיונים על הכשרות, על אימונים ובמידה מסוימת גם על רכש מלאים, שעוסקים בטווח זמן של שנים ספורות.

המודיעין לצורך גיבוש תפיסת בניין כוח צריך לתאר את שדה הקרב העתידי ובכלל זה את היכולות הצפויות של האויב ואת אופן הפעלת הכוח שלו כמו גם את מרכיבי הסביבה העתידית (אוכלוסייה, כוחות זרים וכדומה). בנוסף, גיבוש תפיסה ארוכת טווח לבניין כוח מצריך הערכת מודיעין על אסטרטגיית בניין הכוח של האויב ועל תשתיות בניין הכוח שלו (תעשייה, אקדמיה, משאבים וקשרים בינ"ל) אשר מלמדות על פוטנציאל לשינויי מגמה בהתפתחות יכולות האויב - לאילו טכנולוגיות הוא צפוי לפנות? האם התשתית האקדמית שלו מתאימה לכך? אילו ערוצי רכש עומדים בפניו? איזה תקציב הוא יכול להקצות לבניין כוח? ועוד.

למעורבות המודיעין בבניין הכוח יש חשיבות מיוחדת כאשר בוחנים את בניין הכוח לא רק כתהליך שבונה את יכולותינו העתידיות, אלא גם כתהליך שמעצב את החלטות האויב - את בניין הכוח שלו, את מידת הביטחון שלו ביכולותיו ואת מידת ההרתעה שהוא חש מפנינו. על החלטות האויב בבניין הכוח אפשר להשפיע גם באמצעות בניין הכוח בפועל וגם באמצעות האופן שבו מוצג בניין הכוח שלנו. ללא שילוב של נקודת מבט מודיעינית בתהליך בניין הכוח קשה מאד לייצר את ההבנה המערכתית השלמה על השפעות בניין הכוח שלנו על עיצוב הסביבה ועל תפיסת האויב אותנו.

מודיעין לצורך סיוע בהחלטות על אפיון פרויקטים ועל הצטיידות צריך לכלול את תיאור שדה הקרב העתידי, תיאור פרטני של המאפיינים הטכניים של אמל"ח האויב ותיאור היקפי ההצטיידות השל האויב בעתיד. נכון להיום, עיקר התרומה של המודיעין לבניין הכוח מתמקדת במענה על שאלות ממוקדות על אודות היקפי הצטיידות ומאפייני אמל"ח האויב. אך התשובות על שאלות אלה, חשובות ככול שתהיינה, מספקות רק חלק מהצורך הרחב במודיעין לבניין כוח.

עיסוק מודיעיני ממוקד בבניין כוח יוביל לאיסוף מידע ולפיתוח ידע אשר ללא שאלות מכווינות לא יוכלו להתממש. כך, למשל, הבנה מודיעינית על עקרונות בניין הכוח אצל האויב, על קצב פיתוח אמל"ח והטמעתו כמבצעי, על מידת הבשלות שבה האויב מכריז על אמל"ח כמבצעי ועל שמישות אמל"ח צריכה להשפיע על אופן פיתוח המענה שלנו. באופן דומה, הבנת תפיסות המתפתחות בעולם והעשויות להגיע בהמשך לאזורנו יכולה להשפיע על פיתוח תפיסות ויכולות כאן. איסוף מידע ולמידה על מלחמות בעולם, כמו המערכה האווירית בקוסובו או המערכה הסורית-רוסית-איראנית מול המורדים בסוריה, צריכים לשמש בסיס להבנת הזדמנויות וסיכונים ולסייע בבניין כוח שיאפשר התמודדות טובה יותר עם המציאות העתידית. בחלק מתחומים אלה מפותח ידע חשוב, ובתחומים אחרים הוא נעדר. בהיעדר שיח רצוף ועשיר עם גורמי בניין הכוח, המודיעין לא ידע מהן השאלות הרלבנטיות ומהן תשובות רלבנטיות התורמות לקבלת החלטות.

כיצד ייתרם המודיעין מהקשר עם תהליכי בניין הכוח? ראשית, הוא יזכה להשפיע על התהליכים המעצבים את היכולות העתידיות של צה"ל. כל עוד המודיעין אינו מעורב באופן משמעותי בתהליכים אלה ותורם להם, השפעתו על העתיד מוגבלת ועיקר השפעתו היא לטווח הזמן הקרוב.

מעבר לכך, עיסוק בהערכות מודיעין מהסוג הנדרש לבניין הכוח יהפוך את גופי ההערכה למשוכללים יותר בכליהם לכול המשימות. פיתוח היכולות לגבש הערכה ארוכת טווח, להתבסס על הנחות ולא רק על מה שנחשב עובדות, לשלב מקורות מידע שאינם מודיעיניים ו"לשחק" עם תרחישים מורכבים של פעולות כחול ואדום - כול אלה יאפשרו למודיעין יכולת משופרת לספק הערכות מודיעין גם להפעלת הכוח ולא רק לבניין הכוח. סוג השיח והחשיבה הנדרשים כדי לתכנן את בניין הכוח דומה לסוג השיח והחשיבה הנדרשים כדי לגבש הערכת מודיעין בתרחיש מתגלגל שבו החלטות האדום והחלטות הכחול משפיעות אלה על אלה. זאת, בעוד שכלי המחקר הנוכחיים של המודיעין מתאימים למתן הערכה עבור טקט אחד או שניים קדימה.

לכן, לדעתי חשוב לשפר את היכולת לספק הערכת מודיעין לתהליכי בניין הכוח. באילו פעולות נכון לנקוט לשם כך?

כדי לספק הערכת מודיעין רלבנטית הקמ"נים צריכים להתאים את המתודולוגיה שלהם. זו הנוכחית מתאימה באופן מוגבל לסוג התשובות שנדרשות בתהליכי בניין הכוח. בנוסף, על הקמ"נים להתאים את הקריטריונים להערכת מודיעין "טובה". כול עוד הערכת מודיעין טובה תיחשב כזו המבוססת היטב על עובדות מוצקות בלבד, לא תיתכן תרומה ממשית לתהליכי בניין כוח שיימשכו תר"ש או שתיים. הערכה על העתיד מחייבת להפעיל מידה רבה של דמיון ושל אקסטרפולציה, ומחייבת לדעת לנסח הנחות ולבקר אותן באופן שיטתי כתחליף לביסוס הערכה על עובדות. לשם כך דרושה מתודולוגיה מסוג חדש.

בדומה לממשק של המודיעין עם הפעלת הכוח, נדרש למסד קשר בין המודיעין לבוני הכוח, מכיוון שהיכולת לספק מודיעין רלבנטי מבוססת על הבנה הדדית. שילוב קמ"נים בתהליכי בניין כוח משמעותיים, דוגמת גיבוש תפיסה או הכנת תוכנית אב, תאפשר לנצל את התובנות המודיעיניות בתהליך העיצובי בבניין הכוח.

חשוב לשמר את היכולת של הקמ"נים לספק את המודיעין הטכני המבוסס על מידע מוצק יחסית. אך חשוב שהדיאלוג עם הקמ"נים בתחום בניין הכוח לא יהיה שיח של שאלות ותשובות טכניות שבו הקמ"ן משלים את הלבנים החסרות בתוך תפיסה סגורה וחתומה כגון: מה טווח הטיל? או כמה רקטות יש בסד"כ האויב? השיח עם הקמ"נים צריך להתקיים כבר בשלב מוקדם בתהליך שבו הקמ"ן צריך להיות חלק מהקבוצה שמעצבת את התפיסה והתוכנית.

שאלה חשובה החוזרת ועולה מעת לעת, היא האם צריך להקים פונקציות מודיעיניות ייעודיות לבוני הכוח. כלומר, האם "להצמיד" קמ"ן למחלקות העוסקות בבניין כוח? ברור שיש בכך מענה לצורך בפיתוח שיח רצוף בין קמ"ן לבין בוני הכוח. עם זאת, מבנה כזה לא מבטיח מענה לצורך, והניסיון של גוף מודיעין ייעודי בזרוע היבשה הוא דוגמה לכך. לכן זה אינו הפתרון הרצוי בעיני ולבטח הוא אינו הפתרון שבו כדאי להתחיל את השינוי. לפחות בהתחלה, ולהערכתי גם בהמשך, נכון לבסס את הקשר בין המודיעין לבוני הכוח על קמ"נים המשרתים באופן שגרתי בתוך גופי ההערכה ושמשתתפים מעת לעת בתהליכים מוגדרים בגופי בניין הכוח. לא רק בזרועות הפתרון ניתן ליישום, אלא גם בקשר שבין חטיבת המחקר לבין חטיבת התכנון באג"ת ובין חטיבת המחקר לבין מפא"ת. נכון לצאת לתקופת התנסות שבה ימוסד קשר כזה באופן שיטתי ולאחריה ניתן יהיה להפיק לקחים לשיפור.

לכניסת המודיעין לתחום בניין הכוח ייתכנו מחירים. מעבר לתשומות שיבואו על חשבון משימות אחרות ולשינוי המתודולוגיה ולשינוי האתיקה, תיתכן השפעה גם על הנעשה בתחומים אחרים. לשיטתי, יש בכך פוטנציאל לתרומה חיובית ובלבד שנדע לשמר אצל הקמ"נים את הייחודיות של נקודת המבט "האדומה", שאין לה תחליף. בעלי חשיבה "כחולה" יש רבים, והקמ"ן צריך להיות זה שמסוגל לראות את העולם גם דרך משקפיו של האויב. לכן נדרשים ניסיון, בגרות וחניכה למתן מודיעין לבניין הכוח.
הערת שוליים -
אל"ם א. מכהן כיום כסגן ראש חטיבת המחקר באגף המודיעין. בעבר כיהן כראש מחלקת מחקר וראש ענף חקר ביצועים בחיל האוויר.

# data[].attributes.attachment_link.title
מודיעין לבניין הכוח אל"ם אסף

# data[].attributes.attachment_link.description
הערכת המודיעין מותאמת לשאלות ממוקדות וקצרות טווח בהקשר ספציפי ופחות לשאלות הנוגעות לבניין הכוח, ומספקת לו לרוב רק מידע ספציפי על אמל"ח אויב המבוסס על עובדות ולא הנחות. אולם שרטוט תרחישים לטווח הרחוק חייב לכלול הנחות, וחיזוק ומיסוד הקשר בין המודיעין לתהליכי בניין הכוח יתרום וישכלל את שני התחומים.

# data[].attributes.headline
רשות - סיימון סניק -  איך המנהגים הגדולים מניעים לפעולה (מעגל הזהב)

# data[].attributes.subject
רשות - סיימון סניק -  איך המנהגים הגדולים מניעים לפעולה (מעגל הזהב)

# data[].attributes.body
סרטון -
https://go.idf.il/i3p9i4t6a5

# data[].attributes.attachment_link.title
How great leaders inspire action | Simon Sinek

# data[].attributes.attachment_link.description
Visit http://TED.com to get our entire library of TED Talks, transcripts, translations, personalized talk recommendations and more. Simon Sinek presents a si...

# data[].attributes.headline
חובה - היהודים פעם שלישית (נדרשת קבלת קוד גישה)

# data[].attributes.subject
חובה - היהודים פעם שלישית (נדרשת קבלת קוד גישה)

# data[].attributes.headline
חובה - מפה אילמת לצפייה בסרט 13 יום

# data[].attributes.subject
חובה - מפה אילמת לצפייה בסרט 13 יום

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/n2g7k2d6c6

# data[].attributes.headline
רשות - הפתולוגיה של העליונות

# data[].attributes.subject
רשות - הפתולוגיה של העליונות

# data[].attributes.body
פודקאסט -
https://go.idf.il/r5g1y7j0n5
מסמך -
https://go.idf.il/w4p3i4s4s4

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
צבאות מדינתיים במערב מתקשים לשמר את עליונותם הצבאית ביחס לאויבים חדשים, ממעצמות עולות, כגון סין ועד לצבאות טרור, כגון חזבאללה. המאמר טוען כי ייתכן ועצם הציפייה של אותן מדינות לשמר את יתרונם הטכנולוגי־צבאי לאורך זמן, הוא אשליה יקרה שראוי לוותר עליה. המחבר מציע גישה חלופית לשימור עליונות במסגרתה על אותם צבאות, ללמוד להילחם ללא עליונות טכנולוגית ועם דגש על ממדים "רכים" של עליונות, כגון אימונים ותחבולה.

# data[].attributes.attachment_link.title
הפתולוגיה של העליונות - #ביןהדרכים 10 - מר שמואל שמואל

# data[].attributes.attachment_link.description
צבאות מדינתיים במערב מתקשים לשמר את עליונותם הצבאית ביחס לאויבים חדשים, ממעצמות עולות, כגון סין ועד לצבאות טרור, כגון חזבאללה. המאמר טוען כי ייתכן ועצם הציפייה של אותן מדינות לשמר את יתרונם הטכנולוגי־צבאי לאורך זמן, הוא אשליה יקרה שראוי לוותר עליה. המחבר מ...

# data[].attributes.headline
  רשות - המטכ"ל - כיצד הוא לומד, מתכנן ומארגן עמודים 45-50

# data[].attributes.subject
  רשות - המטכ"ל - כיצד הוא לומד, מתכנן ומארגן עמודים 45-50

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/w7a6d1y6u5

# data[].attributes.headline
רשות - מקרה בוחן 8 - בין הקטבים 24, השתנות צבאית בתת קרקע   

# data[].attributes.subject
רשות - מקרה בוחן 8 - בין הקטבים 24, השתנות צבאית בתת קרקע   

# data[].attributes.body
פודקאסט -
https://go.idf.il/e0d7a3t6l2

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בפרק נציג ניתוח של התפתחות איום המנהרות, כיצד התקשה המטה הכללי לזהות את איום המנהרות כתופעה החורגת מאתגר טכני-מבצעי. נצביע על צורך עקרוני לבחון את יכולתו של המטה הכללי לממש את תפקידו כמנגנון למידה אפקטיבי ביחס להתהוויות לא מוכרות.

נדבר עם חוקר מרכז דדו, סגן-אלוף במיל' דביר פלג.

הקלטה, סאונד ועריכה: ליאור רשף.

קרדיטים:

Back on Track - Latinesque, Kevin MacLeod
https://incompetech.com/music/royalty-free/index.html?isrc=USUAN1100426
מבט לאחור 25.04.18. הפינוי הושלם: כוחות צה"ל עוזבים את חבל ימית | אורי לוי חוזר לארכיון רשות השידור. https://youtu.be/dxUwp9mVq80

היציאה מלבנון 24.5.2000 -ארכיון צה"ל ומעהב"ט - https://youtu.be/0FekjGUdfhs

רב-סרן עידן, מפקד פלוגת סמו"ר, יחידת יהל"ם - בראיון לYNET ב-2011. נכון להתחיל מ 0:45, אפשר גם ב01:13 על עופרת יצוקה. עד 01:53 או 02:17
https://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-4076935,00.html
כאן חדשות | היום לפני. גלעד שליט, החייל שנשאר בחיים - והסעיר מדינה שלמה
https://youtu.be/437yJAC4TGM
גם פרק זה הינו חלק מסדרת הפודקאסטים של קורס "השתנות צבאית".

# data[].attributes.attachment_link.title
פודקאסט - פרק 24

# data[].attributes.attachment_link.description
בפרק נציג ניתוח של התפתחות איום המנהרות, כיצד התקשה המטה הכללי לזהות את איום המנהרות כתופעה החורגת מאתגר טכני-מבצעי. נצביע על צורך עקרוני לבחון את יכולתו של המטה הכללי לממש את תפקידו כמנגנון למידה אפקטיבי ביחס להתהוויות לא מוכרות. נדבר עם חוקר מרכז דדו, סגן-אלוף במיל' דביר פלג.

# data[].attributes.headline
(ספרייה) חובה - מנהיגות במבחן - פרק 5 - "לנצח על הקונפליקט"

# data[].attributes.subject
(ספרייה) חובה - מנהיגות במבחן - פרק 5 - "לנצח על הקונפליקט"

# data[].attributes.headline
חובה - תדריך לצפייה בסרט 13 יום בראשות עינת ממרכז דדו

# data[].attributes.subject
חובה - תדריך לצפייה בסרט 13 יום בראשות עינת ממרכז דדו

# data[].attributes.body
סרטון -
https://web.microsoftstream.com/video/45a7d8a5-73ad-480a-8bf7-b59df793b581

# data[].attributes.headline
רשות - הפתולוגיה של העליונות

# data[].attributes.subject
רשות - הפתולוגיה של העליונות

# data[].attributes.body
פודקאסט -
https://go.idf.il/o9j7y0q9g6
מסמך -
https://go.idf.il/r7e6t1q1f4

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
צבאות מדינתיים במערב מתקשים לשמר את עליונותם הצבאית ביחס לאויבים חדשים, ממעצמות עולות, כגון סין ועד לצבאות טרור, כגון חזבאללה. המאמר טוען כי ייתכן ועצם הציפייה של אותן מדינות לשמר את יתרונם הטכנולוגי־צבאי לאורך זמן, הוא אשליה יקרה שראוי לוותר עליה. המחבר מציע גישה חלופית לשימור עליונות במסגרתה על אותם צבאות, ללמוד להילחם ללא עליונות טכנולוגית ועם דגש על ממדים "רכים" של עליונות, כגון אימונים ותחבולה.

# data[].attributes.attachment_link.title
הפתולוגיה של העליונות - #ביןהדרכים 10 - מר שמואל שמואל

# data[].attributes.attachment_link.description
צבאות מדינתיים במערב מתקשים לשמר את עליונותם הצבאית ביחס לאויבים חדשים, ממעצמות עולות, כגון סין ועד לצבאות טרור, כגון חזבאללה. המאמר טוען כי ייתכן ועצם הציפייה של אותן מדינות לשמר את יתרונם הטכנולוגי־צבאי לאורך זמן, הוא אשליה יקרה שראוי לוותר עליה. המחבר מ...

# data[].attributes.headline
חובה - בול בפוני עם דודו גלעד - טרנספורמציה דיגיטלית

# data[].attributes.subject
חובה - בול בפוני עם דודו גלעד - טרנספורמציה דיגיטלית

# data[].attributes.body
פודקאסט -
https://go.idf.il/d0z2n5d9l8

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק 8: להתחדש או לחדול? טרנספורמציה דיגיטלית והניהול של המחר, עם דודו גלעד

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from בול בפוני on Spotify. זה לא סוד שתעשיות שונות עוברות תהליכי שינוי עמוקים כחלק מהמפגש עם העולם הדיגיטלי של היום. מנקודת המבט של ארגונים, השינויים מרחיקי הלכת שהם עוברים זכו לכינוי ״טרנספורמציה דיגיטלית״, המדגיש את עומק השינוי בדרך שבה ארגונים מייצרים ערך ללקוחות שלהם, וכיצד מודלים עסקיים חדשים נולדים.

# data[].attributes.headline
רשות - מקרה בוחן 9 - להדליק את האור, להכבות את האש/ תא"ל ערן אורטל

# data[].attributes.subject
רשות - מקרה בוחן 9 - להדליק את האור, להכבות את האש/ תא"ל ערן אורטל

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/u5f5g2m3m9
פודקאסט -
https://go.idf.il/u5f5g2m3m9

# data[].attributes.headline
רשות - שיחות קשות (להנגיש כהרחבה לאחר הסדנה)

# data[].attributes.subject
רשות - שיחות קשות (להנגיש כהרחבה לאחר הסדנה)

# data[].attributes.body
פודקאסט -
https://go.idf.il/p1q8p9m6p4

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פרק 27- איך לנהל שיחה קשה? עם עו״ד מיכאל צור

Episode Notes

מערכות היחסים שלנו תופסות חלק נכבד מהיומיום שלנו ומטיב החיים שנחייה. כיוון שכך, יהא זה רק הגיוני שנרצה לשפר אותן, לספר לאנשים מה מציק לנו, נלבן עניינים לא פתורים ונשאף לתיקון, לא? אז זהו, שקל להגיד, קשה לעשות. אנחנו אלופים בלדחות שיחות קשות. בדיוק בשל כך נפגשתי עם עו"ד מיכאל צור, מומחה למשא ומתן ותקשורת כדי לפרק את האניגמה שנקראת שיחה קשה. יחד שאלנו ממה היא מורכבת? מה תפקידם של הרגשות? איך יודעים לזהות שיחה קשה כשהיא מגיעה? אילו שאלות צריך לשאול לפני שמגיעים אליה? מה יקרה לכם אם תדחו שיחות קשות, ואיך תתכוננו בצורה מיטבית לשיחה קשה? שיחה כייפית על שיחות כייפיות-קצת-פחות. תוכלו גם לראות אותי ואת מיכאל מדברים ומתנסים בשיחות קשות שלב-אחר-שלב.

לוידאו ביוטיוב
https://youtu.be/EOYlQ4wktmk

עורכי סאונד: הדר מורן ועמיר כהן

לקבוצת הפייסבוק בה נדון על הפרק: ״חושבים טוב - שאלות ותשובות על פסיכולוגיה״
https://www.facebook.com/groups/766641396722703/?ref=bookmarks

מוזמנים להרצאות הקרובות:

25.1.18 - מסד | מוטיבציה - דחיינות - איך נפסיק לדחות למחר את מה שתוכנן לאתמול
https://www.facebook.com/events/716558915206672/

10.2.18 - תל אביב | דחיינות - איך נפסיק לדחות למחר את מה שתוכנן לאתמול
https://goo.gl/Dt1YS8

אוהבים את הפודקאסט? מוזמנים לקבל ממני כל מוצ״ש מייל עם תובנות וכלים מהפסיכולוגיה החיובית. הירשמו דרך האתר: http://www.judithkatz.me/newsletter

לקריאה נוספת:

שמונה המופלאות - שאלות שיהפכו כל שיחה קשה לקשה פחות
http://bit.ly/2GLuCnD

האם אתם אסרטיביים במידה המתאימה?
http://bit.ly/2ruNpJg

שיחות קשות שרציתם להימנע מהן
http://bit.ly/2QysSSr

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק 27- איך לנהל שיחה קשה? עם עו״ד מיכאל צור

# data[].attributes.attachment_link.description
ברוכים הבאים לחושבים טוב! כאן יהודית כץ. חושבים טוב נולד כדי שנוכל לחשוב טוב על איך אנחנו מעבירים את ימינו, עם מי אנחנו מסתובבים ובמה אנחנו מזינים את המוח שלנו. כדי שלא ניתן לחיים האלה לחלוף לפני שנשים לב. המטרה שלי היא להנגיש את הכלים והמסקנות הכי חזקות מעולם הפסיכולוגיה והמחקר.

# data[].attributes.headline
חובה - סרט 13 יום

# data[].attributes.subject
חובה - סרט 13 יום

# data[].attributes.body
סרט -
https://go.idf.il/m0l7p2b6v9

# data[].attributes.headline
רשות - על התמרון והאימונים לקראתו 

# data[].attributes.subject
רשות - על התמרון והאימונים לקראתו 

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/l1f3u2z7r8

# data[].attributes.headline
רשות - טרנספורמציה דיגיטלית (קישור לדף תוכן לבחירת תכנים לפי עניין אישי)

# data[].attributes.subject
רשות - טרנספורמציה דיגיטלית (קישור לדף תוכן לבחירת תכנים לפי עניין אישי)

# data[].attributes.body
דף תוכן -
https://go.idf.il/y0j6p8o2c8

# data[].attributes.attachment_link.title
אוצרות פודקאסטים- טכנולוגיה ללא טכנולוגים

# data[].attributes.attachment_link.description
המכללות הצבאיות | הקתדרה ללימודי צבא | ענף מלו"פ | טכנולוגיות למידה

# data[].attributes.headline
    תקציר קוטר - הובלת שינוי

# data[].attributes.subject
    תקציר קוטר - הובלת שינוי

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/n9t7g9m5q8

# data[].attributes.headline
עיצוב-  יצירת אסרטגיה והשתנות

# data[].attributes.subject
עיצוב-  יצירת אסרטגיה והשתנות

# data[].attributes.body
מסמך-
https://go.idf.il/i3x4n0f9d6

# data[].attributes.headline
חובה -   פ"מ 101.01" – ארגון הצבא ויחידותיו, תקינה ושיאי כ"א" 

# data[].attributes.subject
חובה -   פ"מ 101.01" – ארגון הצבא ויחידותיו, תקינה ושיאי כ"א" 

# data[].attributes.body
מסמך-
https://go.idf.il/v5g3u8x2b4

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
13.02.20

0

נוסח פקודה זה פורסם במאגר הפקודות הצה"לי בצה"לנט בתאריך 13.02.2020

פ"מ 01.101 - "ארגון הצבא ויחידותיו, תקינה ושיאי כ"א"

הגדרות

1. בפקודה זו -

א. הגופים המוסמכים לארגון ולתקינה בצה"ל - הגופים המפורטים בנספח א לפקודה, אשר סמכויותיהן מפורטות בפקודה זו .

ב. "יחידת רישום (יח"ר) "- גוף צבאי בעל מספר זיהוי, שם, ייעוד, תפקידים ומבנה מוגדרים כמפורט בפקודת הארגון (פק"א) שלו, בעל סמכות להציב אליו או להציב ממנו חיילים.

ג. "פקודת ארגון (פק"א)" - פקודה הקובעת את המסגרת הארגונית המחייבת לפעילות של יח"ר בצה"ל .

ד. "תקן כוח אדם" - משרה המיועדת לאיוש כוח אדם ביח"ר, בדרך של שירות או העסקה.

ה. "שיא כוח אדם" - היקף מירבי של כוח אדם אשר ניתן להעסיק בצה"ל ,עבור הגופים המוסמכים לארגון ולתקינה בצה"ל.

כללי

2. פקודה זו נועדה לקבוע עקרונות לארגון הצבא ויחידותיו ,לתקינה ולשיאים.

3. בהתאם לה פ"ע 0105 - "מט כ"ל - אג ף התכנו ן (א ג"ת)", נושא אגף התכנון בין השאר באחריות למבנה, ארגון ותקינת כוח האדם בצה"ל .

4. סמכויות הארגון והתקינה בצה"ל מצויות בידי אג"ת ,לרבות סמכויות אשר בוזרו לגופים המוסמכים לארגון ולתקינה בצה"ל, ולמעט סמכויות הנתונות בידי הרמטכ"ל וסגנו ,כמפורט בפקודה זו.

5. פקודות הארגון (פק"א) של יחידות הרישום בצה"ל יעודכנו באופן שוטף כמפורט בפקודה זו, ויועמדו לעיון הגורמים המוסמכים לארגון ולתקינה בצה"ל במערכת התקינה ,כמפורט להלן:

א. פק"א תכלול את ייעוד יחידת הרישום, תפקידיה ,הכפיפות והתיאום שלה ,המבנה הארגוני שלה, וכן מאפיינים נוספים כגון מעמדה הלוגיסטי ,בהתאם להנחיית אג"ת-מחלקת הארגון .

ב. פק"א תתייחס באופן מופרד לייעוד, לתפקידים ולמבנה של יחידות הכפופות ליחידת הרישום אשר בראשן קצין בדרגת אל"ם לפחות או ע"צ המקביל לו.

ג. בנוסף ליח"ר, תועמד פק"א עצמאית לכל חיל ומערך מקצועי, ועל פי הנחיית אג"ת-רמ"ח הארגון, במקרים חריגים ומטעמים שיירשמו, גם של גופים נוספים .

6. ראש אג"ת רשאי להוציא הוראות מטכ"ל משלימות לפקודה זו .

פרק א ארגון

הצבא ויחידותיו

גופים ,ארגוני משנה ויחידות

7. למעט יחידות ייחודיות ,צה"ל מאורגן בחלוקה לגופים מפעילי הכוח ובוני הכוח הבאים: אגף ,זרוע ופיקוד, וכן בנוי מחילות, מערכים ומנהלים. גופים אלו מחולקים לארגוני משנה באורח מדרגי (היררכי) מובנה. נספח ב לפקודה זו כולל פירוט של ארגוני המשנה וכן של הגופים הנוספים בצה"ל.

8. בנוסף ליחידות בתוך צה"ל קיימות גם יחידות מחוץ לצה"ל (ימ"לים), וכן יחידות מעורבות שהן יחידות המטה המקצועי המשותף לצה"ל ולמשהב"ט.

יחידת רישום (יח"ר) ומאפייניה

9. הגופים מפעילי הכוח ובוני הכוח, ארגוני המשנה והיחידות יוכרו במקרים המתאימים המחייבים עצמאות בפעילותם כיחידת רישום (יח"ר), על ידי אג"ת-רמ"ח הארגון. הכרה זו תתבסס, בין היתר, על השיקולים הבאים:

א. היקף תנועת כוח האדם אל היחידה וממנה;

ב. היקף כוח האדם הנמנה עם היחידה;

ג. מיקומה הגיאוגרפי של היחידה, ובכלל זה מרחקה מהגוף אליו היא כפופה;

ד. צורך בבידול תקציבי של היחידה .

11. אג"ת-רמ"ח הארגון רשאי לקבוע יחידות מודל לסוגי יח"ר מסוימות, אשר יהוו אב-טיפוס לאותו הסוג. אם יח"ר מסוג מסוים נקבע כיחידת מודל - היא תאורגן בהתאם לתקן שנקבע לאותו המודל, אלא אם אישר אג"ת-רמ"ח הארגון סטייה כלשהי מהתקן והדבר עוגן בפק"א המסדירה את פעילותה.

11. יח"ר יזוהו בשם ,במספר ובסמל ויאופיינו במאפיינים, אשר יש בהם כדי להשפיע על אופן פעילותן ועל תנאי המשרתים בהן, כמפורט בנספח ג לפקודה זו.

מסגרות נוספות

12. בנוסף ליחידות כאמור לעיל, קיימות מסגרות נוספות לכוח אדם הנוגע לצה"ל:

א. מסגרות רישומיות מחוץ לצה"ל (מרמ"ל);

ב. רשימות מקובצות (ר"ם) - רשימות של משרתי צה"ל אשר באופן זמני אינם משויכים לאחת מיחידות הצבא, כמפורט בנספח ד לפקודה זו .

ג. צוותי עבודה משותפים לצה"ל ולגופים ממשלתיים או גופים בפיקוח ממשלתי - באישור אג"ת.

פרק ב

תקינה, שיאים והוצאה על השכר

13. כוח האדם בצה"ל מנוהל באמצעות שיאי כוח אדם, תקני כוח אדם ואיוש בפועל.

14. שיא מוקצה לגופים המוסמכים לארגון ולתקינה בצה"ל כמסגרת כוללת, בעוד שתקן כוח האדם מוקצה ליח"ר כביטוי ארגוני של מבנה היחידה. זאת, על מנת שתוכל לממש את המפורט בפק"א המסדירה את פעילותה .

15. שיאי כוח האדם יוקצו על ידי אג"ת-מחלקת התכנון, בתיאום עם היועכ"ל, לגופים המוסמכים לארגון ולתקינה בצה"ל ,בחלוקה לשיאים השונים המפורטים בנספח ה. על הגופים המוסמכים לארגון ולתקינה בצה"ל לעמוד מדי שנה במגבלת השיאים שהוקצתה להם לאותה השנה .

16. תקני כוח האדם בצה"ל יסווגו למאפיינים בהתאם למפורט בנספח ו לפקודה זו, ויטופלו כמפורט להלן, אלא אם מדובר בתהליך ארגוני כמפורט בפרק ג:

א. אישור (לרבות עדכון) או ביטול תקני כוח האדם בצה"ל יבוצע על ידי המטה הכללי (רמטכ"ל, סגן הרמטכ"ל או אג"ת) וכן על ידי הגופים המוסמכים לארגון ולתקינה בצה"ל במגבלת הסמכות שבוזרה להם, כל עוד אין בכך חריגה מהמגבלה השיאית שהוקצתה להם, והכל בהתאם למפורט בטבלת הסמכויות לאישור תקנים ושיאים בנספח ז לפקודה זו .

ב. תקן שלא צוין בטבלה, כאמור לעיל, יאושר על ידי אג"ת-רמ"ח הארגון .

ג. כניסתו של תקן לתוקף תהא מיום פרסומו במערכת התקינה הצה"לית, על ידי הגופים כמפורט בנספח ז לפקודה זו .

ד. שינויים בדיעבד (רטרואקטיביים) בתקינה, יבוצעו לבקשת הגופים המוסמכים לארגון ולתקינה בצה"ל לאחר ביצוע תחקיר בראשות רמ"ח תוא"ר הרלוונטי, ויאושרו על ידי אג"ת-מחלקת הארגון במקרים חריגים בלבד ומטעמים שיירשמו .

17. ניהול ההוצאה על השכר הוא מנגנון ניהול תקציבי, המאפשר לגופים המוסמכים לארגון ולתקינה בצה"ל גמישות, במימוש השיאים השונים המפורטים בנספח ה וכן במרכיבים נוספים בהוצאה על כוח אדם. זאת, במגבלת ההוצאה הכוללת על השכר ,כפי שתפורסם להם מעת לעת על ידי היועכ"ל ואג"ת .

פרק ג

תהליך ארגוני

כללי

18. פרק זה עניינו בתהליך ארגוני, שמשמעו אחד מאלה:

א. הקמה או ביטול של סד"כ שנועד ללחימה, מרמת פלוגה או מקבילה לה ומעלה, כמפורט בנספח ב;

ב. הקמה או ביטול של מסגרת ארגונית בדרג סא"ל או מקביל לו ומעלה;

ג. הקמה של יח"ר ,סגירה של יח"ר או שינוי כפיפות של יח"ר;

ד. הכרה בגוף כחיל, מערך מקצועי או מנהל;

ה. שינוי אחריות, סמכות, ייעוד או תפקידי היח"ר.

19. התהליך הארגוני יבוצע כמפורט בפרק זה ולפי ההנחיה המקצועית של אג"ת-מחלקת הארגון .

21. כל שינוי ארגוני אחר בתקינה או בשיאי כ"א, יבוצע כמפורט בפרק ב לפקודה זו. שינוי במאפייני יחידה יבוצע בהתאם לנספח ג. שינוי שם, מספר, סמל או סימני זיהוי של יחידה יבוצע כמפורט בפרק ד.

התהליך הארגוני

21. התהליך הארגוני יבוצע על פי השלבים הבאים:

א. ייזום - השינוי הארגוני יכול לנבוע מסיבות שונות ומקורו יכול להיות מגופי הצבא או מהנחיה מטכ"לית (רמטכ"ל, סגן הרמטכ"ל או אג"ת);

ב. עבודת מטה (עמ"ט) של הגוף הרלוונטי המוסמך לארגון ולתקינה בצה"ל - העמ"ט תפרט את התפיסה ,הטעמים לשינוי ,תכלול חלופות מנותחות ותתייחס להיבטים המפורטים בנספח ח;

ג. אישור - המלצות העמ"ט יאושרו על ידי ראש הגוף הרלוונטי ,ולאחר מכן יועבר לאג"ת-מחלקת הארגון לשם אישור הגורם המטכ"לי המוסמך לכך כמפורט בנספח ט;

ד. הפצת ההנחיה הארגונית המעגנת את ההחלטות - לגורמים שהיו שותפים לעמ"ט ולגורמים רלוונטיים נוספים (כגון אכ"א, אט"ל ואמ"ץ).

מימוש החלטות התהליך הארגוני

22. מימוש החלטות התהליך הארגוני ,יבוצע כדלהלן בהתאם לרכיבי ההנחיה הארגונית שהופצה:

א. הזנת השיאים במערכת השיאים על ידי אג"ת-מחלקת התכנון והזנת התקנים במערכת התקינה על ידי הגופים כמפורט בנספח ז לפקודה זו .

ב. הזנת הייעוד והתפקידים במערכת התקינה על ידי אג"ת .

ג. הקמה או סגירה של יח"ר במערכת התקינה על ידי אג"ת .

ד. הוצאת עדכון להוראות הפיקוד העליון (הפ"ע) הנוגעת לגוף הרלוונטי, ככל שיש שינוי הנוגע לאחריות ולסמכות .

ה. מימוש הרכיבים הנוספים שפורטו בהנחיה הארגונית על ידי ראש הגוף הרלוונטי או מי מטעמו.

פרק ד

שונות

שם ומספר יחידה

23. קביעת שם ומספר היח"ר או עדכונם ייעשו לאחר עמ"ט בהובלת הגוף הרלוונטי המוסמך לארגון ולתקינה בצה"ל, לאחר תיאום עם הגורמים המפורטים בנספח י, ובאישור אג"ת-רמ"ח הארגון .

אג"ת-מחלקת הארגון תעדכן בהתאם את מערכות התקינה ואת גופי הצבא הרלוונטיים.

סמל וסימני זיהוי יחידה

24. סמל יחידה ובכלל זה תג היחידה, תג וצבע הכובע, נס היחידה וסימני זיהוי אחרים לפי העניין ייקבעו בהתאמה על ידי ועדת הסמלים כמפורט ב ה ק"א 33-06-02 "ועד ת סמלי ם, דגלי ם, תג י כוב ע ושרוו ל, סימנ י דרגו ת וסמלי ם בצ ה"ל".

מעקב, בקרה ואכיפה

25. אג"ת יערוך מעקב ובקרה אחר עמידת הגופים המוסמכים לארגון ולתקינה בצה"ל בהוראות פקודה זו .

26. אג"ת יהיה רשאי לנקוט נגד גופים מוסמכים לארגון ולתקינה בצה"ל בצעדים שונים, לרבות חסימת יכולת פרסום התקינה וחסימת מימוש השיאים השונים של גוף המוסמך לארגון ולתקינה בצה"ל .

עדכון נספחים

27. הנספחים בפקודה זו יעודכנו בנוהל מקוצר, ללא סבב הערות וסבב חתימות, לפי ה פ"ע 0102-

"תהלי ך העדכו ן ש ל פקודו ת המחייבו ת א ת כל ל הצב א", על ידי ראש אג"ת, לאחר אישור מפצ"ר-יעח"ק, אג"ת-הממונה על פקודות הצבא ואמ"ן-מחב"ם, וכן אישור הרמטכ"ל אם העדכון הוא בסמכויותיו שבנספחים ז ו-ט.

נספח א

הגופים המוסמכים לארגון ולתקינה בצה"ל

נספח ב

הגופים וארגוני המשנה בצה"ל

אלו הגופים מפעילי ובוני הכוח בצה"ל, בחלוקה לארגוני משנה על פי סדר יורד:

זרוע

אגף/מטה זרוע היבשה

פיקוד

ח"י

ח"א

שטח

מטה

שטח

מטה

גיס

זירה

מספן

בח"א

להק

חטיבה (מטה)

אוגדה / מחוז

שייטת

מחלקה

כנף

מחלקה

מחלקה

חטיבה

(קרבית/מרחבית) / אגד / נפה

פלגה

ענף

טייסת /

גדוד

ענף

ענף

גדוד / גדוד בינוני

(גד"ב)

סיירת

מדור

גף

מדור

מדור

פלוגה / סוללה

אלו סוגי הגופים הנוספים בצה"ל:

חילות, מערכים ומנהלים.

בסיסים - אימונים (בא"ח) / הדרכה (בה"ד) / ח"א (בח"א) / ח"י (בח"י);

מרכזים (יחידות ביצוע המתמחות בתחום עיסוק ייחודי) - מבצעי ,טכנולוגי, סיוע מנהלתי, שירות;

יחידות ביצוע (יחידות שייעודן הוצאה לפועל של תחום עיסוק מוגדר) - יחידת קישור לרשות המקומית (יקל"ר), בינוי ,פיתוח או ניסוי ,לוגיסטיקה, שלישות, אחזקה, קישור, מודיעין ,תקשוב, ממשל, רפואה;

יחידות משטר ומשמעת - יחידות משטרה, בסיסי כליאה (בס"כ);

אחר - מוזיאון, נקח"ל ,מנהלה (גוף זמני), יחידות שיפוט (בתי דין) ועוד .

נספח ג

מאפייני יחידות

אלו מאפייני יחידות הצבא, לצרכים השונים:

אג"ת-ארגון

לרבות:

מס' זיהוי מת"מי (מספר תוא"רי מטכ"לי)

מספר זיהוי למערכת ה- SAP -

וסימול אכ"א למערכות שעדיין

SAP -לא ב

זיהוי ייחודי של היח"ר

שם ומספר

ניתן לסמן גם תת סימון קס"ם (קבוצת סימול מקובצת), המפרט את הגוף האחראי על היחידה, תחת הסמכות לארגון .

אג"ת-ארגון

הסמכויות לארגון מפורטות בנספח א.

ציון הסמכות לארגון של

היחידה

סמכות לארגון

אוגדה, חטיבה, מספן, להק, מחלקה וכו' או מרכז, מנהלה וכו '

כמפורט בנספח ב.

ארגון המשנה של הגוף או סוג יחידה אחרת

סיווג/מדרג

היחידה

אג"ת-ארגון

מטה, מרחבי וכו'

תת מאפיין של מדרג היחידה המסביר את שיוכה

אג"ת-ארגון

בהתאם למאפיין זה מקבלת היחידה את המענה לבניין הכוח שלה

שיוך היחידה לפיקוד, לאגף או לזרוע

בניין כוח

אג"ת-ארגון

ציון החיל או המערך המקצועי של היחידה

חיל יחידה

אג"ת-ארגון

ציון כפיפות היחידה בשרשרת הפיקוד ,ברגיעה ובחירום

כפיפות רגיעה / חירום

נספח ד

רשימות מקובצות (ר"מ)

אלו הרשימות המקובצות בצה"ל:

נספח ה

תקני כוח האדם בצה"ל

נספח ו

מאפייני תקני כוח אדם בצה"ל

תקני כוח האדם בצה"ל יאופיינו בהתאם למפורט בטבלה הבאה (מאפייני החובה מסומנים מעל הקו):

נספח ז'

סמכויות לאישור (לרבות עדכון*) וביטול תקנים ופרסומם

* לגבי עדכון - אג"ת-רמ"ח הארגון יקבע אם מדובר בשינוי מהותי, אשר יחייב את אישור הגורם מאשר התקן המפורט לעיל בטבלה, או שמדובר באישור שאיננו מהותי ועל כן ניתן להסתפק באישור אג"ת-רמ"ח הארגון.

נספח ח

תהליך ארגוני - דגשים לביצוע עמ"ט

עמ"ט גוף המוסמך לארגון ולתקינה בצה"ל תתבצע בהתאם לדגשים הבאים, בשיתוף ולפי ההנחיה המקצועית של אג"ת-מחלקת הארגון:

1. הגורמים השותפים לעמ"ט

הגוף מוביל העמ"ט יוודא את שיתופם של כל הגורמים הרלוונטיים בעבודת המטה, ובראשם:

1) חטיבת המבצעים - בכל הנוגע להשפעת השינוי הארגוני המוצע על התכניות המבצעיות, גרף התע"ם (תעסוקה מבצעית) ופקודות הכוננות, וכן בנוגע לשינויים ארגוניים הכרוכים בביטול כוחות.

2) חטיבת תוה"ד - בכל הנוגע להתאמת השינוי הארגוני המוצע לתורה הצבאית ולתפיסות הצבא.

1) מחלקת התכנון - בכל הנוגע להיבטי המשאבים ולהיבטי האמל"ח של השינוי הארגוני המוצע.

2) מחלקת התשתיות והפריסה - בכל הנוגע להיבטי התשתית ופריסת יחידות צה"ל, הנגזרים מהשינוי הארגוני המוצע.

אכ"א - בכל הנוגע להיבטי המשא"ן (משאבי אנוש) הנגזרים מהשינוי הארגוני המוצע, וכן אכ"א-מופ"ת-תחום יחת"שים בכל הנוגע למעמד היחידה לענייני תשלומי והטיפול בכספים (יחת"ש ,קנטינה).

אט"ל - בכל הנוגע להיבטים לוגיסטיים הנגזרים מהשינוי הארגוני המוצע, לרבות שינוי המעמד הלוגיסטי.

קציני חיל, מפקדי מערכים ומאסדרים נוספים - בכל הנוגע לשינויים ארגוניים הנוגעים לתחומי אחריותם, ולהתאמתם להוראות המקצועיות שבתחום אחריותם.

יועכ"ל - אג"ת יוועצו ביועכ"ל בכל הנוגע למסגרות השכר בצה"ל ולעמידה במתווה ההוצאה על השכר.

משהב"ט-גית"ם - בכל הנוגע לשינויים ביחידות מעורבות של צה"ל ומשהב"ט.

אחר - כל גורם אחר העשוי להיות מושפע מהשינוי הארגוני.

3. היבטים לבחינה במסגרת העמ"ט

במסגרת עבודת המטה, יתייחס הגוף מוביל העמ"ט, בין השאר, להיבטים הבאים:

א. רקע ותשתית נורמטיבית -

2) תרחיש הייחוס של צה"ל, המפורסם מעת לעת ע"י החטיבה האסטרטגית באג"ת.

3) התכניות המבצעיות של צה"ל.

4) לקחי מלחמות, מבצעים או וכן במקרים המתאימים תרגילים.

5) ממצאי דו"חות ביקורת מטעם מבקר המדינה, מבקר מערכת הביטחון והמבקר הפנימי לצה"ל.

הסיבה לשינוי - הצגת הפער או הבעיה שהם הסיבה העיקרית לשינוי המוצע ולאופן שבאמצעותו יינתן להם מענה בארגון החדש.

משפט הקיום לעמ"ט - הצגת המטרה העיקרית אותה נועד השינוי הארגוני המוצע להשיג.

משמעויות מבצעיות - הן לתכנון המבצעי והן לפעילויות הבט"ש והגנת הגבולות.

שינויים קודמים - התייחסויות לשינויים ארגוניים קודמים שנערכו ביחידה.

הייעוד, התפקידים (בשגרה ובשעת חירום) והמבנה הארגוני החדשים של הארגון והשוני מהקיים, תוך התייחסות לתפקידים אותם מוצע לשנות או לבטל, והאופן שבו יקבלו תפקידים אלה מענה לאור השינוי.

מאפייני היחידה והתקינה - התייחסות לשינויים ברכיבים הנוגעים למאפייני היחידה המפורטים בנספח ג וכן למאפייני התקינה הנדרשת (תפקיד רגיש, ניגוד עניינים וכו)' כמפורט בנספח ו.

השלכות השינוי על גופים אחרים, בהיבט של תהליכי עבודה וחלוקת אחריות וסמכות.

ניתוח מרחב החלופות לארגון - כולל הצגת יתרונות, חסרונות ומשמעויות של כל חלופה.

לו"ז - טווח הזמן עד לתחילת מימוש השינוי הארגוני ומשך הזמן המיועד לקיומו (במידה ומדובר בשינוי תחום בזמן.)

משאבים - משאבים ותקורות נדרשים לביצוע השינוי, והמקורות למימושם, לרבות הנושאים הבאים:

1) כוח אדם - שימושים ומקורות מוצעים למשאבי כוח אדם (קבע, חובה, ע"צים ומילואים) וכן במשאבי כוח אדם גמישים (ימי מילואים, חודשי קבע, יועצים, סטודנטים.)

2) תקציב - שימושים ומקורות למשמעויות תקציביות, הן חד פעמיות (כגון עלויות הקמה או סגירה) והן שנתיות (כגון עלויות קיום שוטף)

3) כספים - טיפול בכספי היחידה, בהתאם להנחיית אכ"א-מופ"ת-תחום יחת"שים (לרבות פתיחת או סגירת יחת"ש וקנטינה).

4) אמצעים - משמעויות הנובעות מהשינוי הארגוני המוצע לאמצעים הקיימים ולאמצעים שצפויים להיכנס לשימוש, לרבות משמעויות תקציביות נגזרות.

5) פריסה ותשתית.

6) אימונים והכשרות.

7) חומרי היחידה - טיפול בחומרי היחידה לרבות תיאום עם מחב"ם והעברת חומרים מתאימים לארכיון צה"ל (במקרה של סגירת יחידה או שינוי ארגוני המצריך טיפול זה.)

משא"ן - התייחסות להיבטי משא"ן (משאבי אנוש) וטיפול בכ"א, לרבות הנושאים הבאים:

1) משמעויות תגבורת כוח אדם.

2) היתכנות איוש או שיבוץ מחדש לכוח האדם המבוקש, בסדיר במילואים.

3) מסלולי שירות, לרבות נגזרות מודל הקבע והכשרות.

4) פיטורין ושיאי פרישה.

5) משמעויות ת"ש ורווחה.

מענה לוגיסטי נדרש בגין השינוי הארגוני (לרבות שינוי או ביטול מעמד אפסנאי) .

תחקיר ומדדים להצלחה - נקודות ביקורת לבחינת התהליך והגדרת לוחות זמנים לתחקיר ומדדים להצלחה (לרבות: עמידה בצורך המבצעי ,מועילות (אפקטיביות) מבצעית, התייעלות משאבית, וכיו"ב.)

נספח ט

הגורם המטכ"לי המוסמך לאישור תהליך ארגוני

אישור תהליך ארגוני יהיה בהתאם למפורט להלן:

* כשהעומד בראש הגוף הוא בדרגת אל"ם ומעלה - הרמטכ"ל

* כשהעומד בראש הגוף הוא בדרגת סא"ל - ראש אג"ת

הקמה או ביטול של מסגרת ארגונית בדרג סא"ל או מקביל לו ומעלה

הקמה של יח"ר, סגירה של יח"ר או שינוי כפיפות של

יח"ר

הכרה בגוף כחיל, מערך מקצועי, מנהל

* כשהעומד בראש הגוף הוא בדרגת אל"ם ומעלה - הרמטכ"ל

* כשהעומד בראש הגוף הוא בדרגת סא"ל - ראש אג"ת

* אחר - רמ"ח הארגון

שינוי אחריות, סמכות, ייעוד או תפקידי היח"ר

נספח י

עמ"ט לקביעת או עדכון שם ומספר יח"ר

עמ"ט לקביעת שם ומספר יח"ר או עדכונו תכלול את התייחסות הגורמים המפורטים בטבלה שלהלן להצעה:

אג"ת-רע"ן תקינה ומערכות

(תו"ם)

בקרה על כך ששם היחידה ומספרה יזהו אותה באופן

ודאי ושמירת תיעוד היסטורי של מספרים קודמים

מערכות התקינה

___________________________________________________________ הפקודה פורסמה לראשונה כחלק מ"מהפכת הפקודות", בתאריך 13.02.2020 בחוזר תיקונים 203.

# data[].attributes.attachment_link.title
01.101 - ארגון הצבא ויחידותיו, תקינה ושיאי כ"א

# data[].attributes.attachment_link.description
13.02.20 0 נוסח פקודה זה פורסם במאגר הפקודות הצה"לי בצה"לנט בתאריך 13.02.2020 1. בפקודה זו - א. הגופים המוסמכים לארגון ולתקינה בצה"ל - הגופים המפורטים בנספח א לפקודה, אשר סמכויותיהן מפורטות בפקודה זו . ב. "יחידת רישום (יח"ר) "- גוף צבאי בעל מספר זיהוי, שם, ייעוד, תפקידים ומבנה מוגדרים כמפורט בפקודת הארגון (פק"א) שלו, בעל סמכות להציב אליו או להציב ממנו חיילים.

# data[].attributes.headline
רשות - בין הקטבים 32 - בגרות ארגונית למימוש טרג' דיגיטלית

# data[].attributes.subject
רשות - בין הקטבים 32 - בגרות ארגונית למימוש טרג' דיגיטלית

# data[].attributes.body
פודקאסט -
https://go.idf.il/k1q5l8z5z8
מסמך -
https://go.idf.il/q1f5z9b3m2

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"מדברים על... ולא יודעים לעשות את..." מהווה אמירה גנרית היכולה להתאים לתחומים חדשניים רבים בכלל ולתחומי הטכנולוגיה והדיגיטל בפרט. בתוכנית הרב שנתית של צה"ל - 'תנופה', הדיגיטל מהווה את אחד המרכיבים המשמעותיים ביותר, יתר על כן ההשתנות (הטרנספורמציה) הדיגיטלית. מחד, אין מפקד בכיר בצה"ל שלא מדבר על ההשתנות הדיגיטלית, כמו גם יודע לחברה היטב לפן המבצעי, כמנוף להשגת עליונות (במימדים הקלאסיים: האוויר, הים, והיבשה, אך גם במימד הלחימה הדיגיטלי). מאידך, השאלות הגדולות צצות ועולות דווקא בהקשרי ההשתנות התרבותית, או במילים אחרות, איך ההשתנות בתרבות הצה"לית מאגברת, יחד עם הזדמנויות הדיגיטל, את יכולות צה"ל ובתוך כך יצירת תהליכים ארגוניים עם הגיונות מערכתיים חדשים, מתואמים ומותאמים.
לקריאת המאמר
קריין: גור מורד

# data[].attributes.attachment_link.description
"מדברים על... ולא יודעים לעשות את...": בתר"ש תנופה הדיגיטל מהווה מרכיב משמעותי ביותר ואין מפקד בצה"ל שלא מדבר עליה ויודע כיצד לחברה היטב לפן המבצעי כמנוף להשגת עליונות. אך, קיים קושי בפריצת השאלה איך ההשתנות בתרבות הצה"לית מאגברת, את יכולות צה"ל ומייצרת תהליכים ארגוניים נכונים.

# data[].attributes.headline
(ספרייה) חובה - מנהיגות במבחן - פרק 3 "עלו את היציע" (עמודים 71-82)

# data[].attributes.subject
(ספרייה) חובה - מנהיגות במבחן - פרק 3 "עלו את היציע" (עמודים 71-82)

# data[].attributes.headline
  חובה - שלבי העבודה לתוצר בסדנת חשיבה מערכתית  

# data[].attributes.subject
  חובה - שלבי העבודה לתוצר בסדנת חשיבה מערכתית  

# data[].attributes.body
מסמך-
https://tikshuv.sharepoint.com/:b:/s/msteams_33ea6f/EY98slrgi7dCti0ARqnxp5gBYkK01OEEyOuBs_uk0vYbbA?e=05SBn9

# data[].attributes.headline
ארגון צה"ל - אפליקציה

# data[].attributes.subject
ארגון צה"ל - אפליקציה

# data[].attributes.body
https://view.genial.ly/61f9174ed8b28f0019e99fef

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פותח ועוצב על ידי

?מהו צה"ל

הצבא הוא ארגון שמתאפיין ב:מוּכוונוּת קבועה ומוחלטת ללחימה. מִבנה שיטתי וחלוקת תפקידים. קביעוּת ומשׂימתיוּת. דבקוּת במִדרגיוּת. רמת דרישות גבוהה מכל פרט - ארגון טוטאלי. משמעת נוקשה. חתירה להגברת עוצמה, באמצעות מיצוי של הגורם האנושי ומכפילי כוח.הפרדה מקצועית בין זרועות, חילות ומערכים לצד שיתופם ושילובם להגברת העוצמה הצבאית.

?מהו צה"ל

מַכפִּיל כּוֹחַ Force Multiplierתכונה, יכולת, שיטה, מידע או תופעה המגבירים במידה מובהקת את עוצמתם של כוח, יחידה או צבא, בשעה שכמות אמצעיהם העיקריים ואנשיהם נשארת קבועה או קטֵנה. נוכחותו של מכפיל כוח יוצרת אפוא אִגבּוּר (synergy), היינו עוצמת הגוף גדולה מסכום עוצמות רכיביו.לדוגמה: שתי יחידות שוות במבנן או בסֵדר כוחן, אך לאחת מהן יש מכשיר לראיית לילה; עדיפותה מוכחת בַּעֲליל בשל יכולתה להילחם באויב גם בתנאֵי לילה. מכפיל הכוח עשׂוי להתממש בצורות שונות: פְּריט או מערכת פריטים (כגון מערכת פיקוד ושליטה) או תכונה (כגון רוח לחימה או רמת אימון).אף שאין רשימה מוסכמת למשתנים של מכפיל הכוח, מִמסְדֵי הצבא מציינים לעיתים קרובות משתנים אלו: עליונות אווירית, שלטנות במידע, קישוריות, היערכות ברמת המערכה, מנהיגוּת, מודיעין, לוגיסטיקה, טווח פעולה, ניידוּת, רוח לחימה, הפתעה, אימון. מכפיל כוח עשׂוי להתגלם גם ביישׂום נכון של עֶקרון מלחמה.

זרועService(SVC)יחידת הביצוע העיקרית במערכת המוסדית הראשית שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) בממד לחימה מוגדר: יבשה, אוויר או ים. בנוסף לאחריותה האסדרתית, הזרוע נושאת באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לכשירות צה"ל לביצוע משימותיו בממד הלחימה. כלל המשרתים הנמנים עם הזרוע מפותחים מקצועית על ידה גם אם אינם מוצבים בה - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם. מפקד הזרוע כפוף למפקד הצבא, ולזרוע עשויים להיות כפופים חילות, מערכים או מינהלים או מנהלות.

חַיִל Arm, Branch, Corps[בתחום הארגון] יחידה שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) הממוקדת באמצעי לחימה עיקרי, או באחד מתחומי הסיוע ללחימה או קיום גופי הצבא. בנוסף לאחריותו האסדרתית לנושא המחייב מומחיות, החיל נושא באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לנושא. כלל המשרתים הנמנים עם החיל מפותחים מקצועית על ידו גם אם אינם מוצבים בו - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם.מפקד החיל, הוא 'קצין חיל ראשי', חבר במטה המקצועי במטה הכללי, ועשוי להיות כפוף למפקד הצבא, למפקד זרוע או לראש אגף במטה הכללי. ככלל, חיל מורכב ממפקדה, מיחידות ביצוע וממשרתים הנפרסים בפריסה רחבה בכלל גופי צה"ל.

מערך (מקצועי)[בתחום הארגון] יחידה שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) בנושא מקצועי השייך לאחד מתפקודי הפעלת הכוח או בניינו. בנוסף לאחריותו האסדרתית לנושא המחייב מומחיות, המערך נושא באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לנושא. כלל המשרתים הנמנים עם המערך מפותחים מקצועית על ידו גם אם אינם מוצבים בו - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם.מפקד המערך חבר במטה המקצועי במטה הכללי, ועשוי להיות כפוף למפקד הצבא, למפקד זרוע או לראש אגף במטה הכללי. ככלל, מערך מורכב ממפקדה, שהיא היחידה העיקרית, ומנציגויות ברחבי צה"ל בהתאם לצורך.

מִדרָג Hierarchyהִייֵרַרכִייָה; מבנהו של אִרגון המדורג לפי סֵדר הסמכויות והכפיפויות. הדֶרג התחתון כפוף לדֶרג שמעליו, וזה כפוף לדֶרג שמעליו עד לדֶרג העליון. למשל: בראש המִדרג הצבאי עומד מפקד הצבא (הרמטכ"ל).

מְשוּתָף ("רב-זרועי") Joint1. שם תואר לכוח או ליחידה בהם רכיבים משתי זרועות או יותר הפועלים תחת סמכות אחת באחד ממצבי הפיקוד כדי להשיג מטרה משותפת.2. שם תואר לאמצעי או לתשתית המיועדים לשימוש כוחות או יחידות מכמה זרועות. מכונה גם "רב-זרועי". [הפועל: שוּתַף, שִיתֵף; שם הפועל: לְשַתֵף; שם הפעולה: שִיתוּפִיוּת]

מְשוּלָב Combined1. שם תואר לכוח, למבצע או למאמץ שמקור מרכיביהם מכמה חילות או מערכים מקצועיים שונים, מכמה תחומי דעת (דיסציפלינות) שונים, מכמה תווכים או מרחבי מבצעים שונים באותו ממד לחימה. קיצור של 'משולב־חילות' (combined arms).2. שם תואר לכוח, למבצע או למאמץ שמשתתפים בהם כוחות מכמה צבאות לאומיים שונים תחת מִפקדה אחת.

"פקודת סדרי השלטון והמשפט - התש"ח 1948", שהייתה דבר החקיקה הראשון של מדינת ישראל החדשה, קבעה לפי סעיף 18 כי: "הממשלה הזמנית רשאית להקים כוחות מזוינים... אשר יהיו מורשים לעשות את כל הפעולות הדרושות והחוקיות לשם הגנת המדינה ולשם השגת יעדיה הביטחוניים-."לאומייםכשבועיים לאחר קום המדינה, ב-26.5.1948, חתם ראש הממשלה דוד בן- גוריון על "פקודת צבא ההגנה לישראל מספר 4, התש"ח-1948". פקודה זו מקימה בפועל את צבא ההגנה.למדינת ישראל

?מהו צה"ל

כּוֹחַ Force, Detachmentקבוצת חיילים על נשקם וציודם או קבוצת כלי הובלה (פלטפורמות) רובוטיים בלתי מאוישים יבשתיים, אוויריים או ימיים, כגון כלֵי רֶקֶ"ם, כלֵי טיס, כלֵי שיט, וכו'. המונח כּוֹחַ אין בו כדי להגדיר כמות או סוג, לפיכך הוא יכול להיות בכל גודל שהוא: חוליה או חטיבה, סוללת טילים או שייטת צוללות, שדרת מובילים, צוות פָצְחנים, זוג מטוסים או אוגדת שריון.

בשנת 1976 התקבל "חוק יסוד - הצבא, התשל"ו", הקובע את כפיפות צה"ל לממשלה.על פי החוק"צבא ההגנה לישראל הוא צבאה של מדינת ישראל, ואין להקים או לקיים כוח מזוין מחוץ לצה"ל אלא על פי חוק".

?מהו צה"ל

ייעוד צה"ל הוא להבטיח את קיומה של מדינת ישראל, ריבונותה ושלמותה, להגן על ביטחונם של אזרחיה ותושביה מפני אויב ולנצח בכל עימות צבאי.

?מהו צה"ל

יִיעוּד Designation, Objective1. הטעם לקיומו של גוף צבאי, הצורך שגוף זה ממלא בארגון;2. התכלית הכללית והעיקרית להקמת יחידה, ייצור פּֽריט וכדומה.

אוֹיֵב Enemy, Foe1. מי שהוא צד לוחם או מקיים מצב מלחמה נגד ישׂראל או מכריז על עצמו כאחד מאלה, בין שהוכרזה מלחמה ובין שלא הוכרזה, בין שיש פעולות איבה צבאיות ובין שאין, וכן ארגון מחבלים [חוק העונשין התשל"ז־1977, סעיף 91].2. מי שמוגדר כאויב על־ידי הדרג המדיני.3. כל גורם המשרת את מטְרות האויב או הנמנֶה עם כוחותיו.

צה"ל הוא צבאה של המדינה והוא נתון למרות הממשלה. תפקידים עיקריים: להילחם כנגד אויב ולהשיג את מטרות העימות כפי שייקבעו בהחלטת הדרג המדיני. לבנות את הכוח הצבאי ולהפעילו כדי למלא את ייעודו.למלא יעדים ביטחוניים לאומיים ולבצע כל משימה שתוטל על ידי הדרג המדיני.להשתתף במאמצים להבטחת הביטחון הלאומי.

?מהו צה"ל

הַדֶרֶג הַמְדִינִיכינוי לממשלה, לראש הממשלה, לשׂר הביטחון, לגוף הממשלה הייעודי לניהול הביטחון הלאומי - ועדת השׂרים לביטחון לאומי (מכונה "הקבינט המדיני־ביטחוני") - או לגוף אחר מתוך הממשלה שהוסמך מטעמה לדון ולהחליט בנושאי ביטחון לאומי, או לכל שילוב של גורמים אלה בהיותם גורמי מערכת הביטחון הלאומית אשר ממונים על הצבא על־פי חוק.

מְשִׂימָה Mission (MSN-US), Task, Assignment1. מטלה שהממונה מֵטיל על פרט, על צוות, על יחידה או על כוח כדי שישׂיגו הישׂג נדרש. את המשׂימה מְטילים כדי להבטיח את השׂגתה או את קידומה של המטרה, שהיא ההישׂג הנדרש מן הדרג הממונה מטיל המשׂימה או מן הדרג הבכיר הממונה עליהם.2. פעולה שפרט או גוף צבאי נצטווּ לעשׂות, והוכפּפו לשם כך לסמכות שאינה ממונה עליהם, כגון משׂימת תקיפה של כלי טיס, משׂימת סיוע של יחידת ארטילריה או משׂימת פיתוח לִפְריט חדש.

מַאֲמָץ Effortצורת הפעלת הכוח הנקבעת על־ידי המפקד במערכה או במבצע מסוימים, בהתאם לפעולות המרכזיות שנדרש לעשׂות או לנושׂאים העיקריים שבהם יש לטפל כדי לממש את הרעיון שקבע המפקד (הרעיון למילוי המשׂימה). המאמצים עומדים בלב השיטה להפעלת הכוח.

עקרונות ארגון צה"ל

פעולת הארגון בצבא תיעשה באופן הבא:התאמת יחידה צבאית לייעודה.יצירת סינרגיה מְרַבִּית - קביעת מרכיבים בה המשלימים ומגבירים זה את זה.התאמה למגבלת מוּטת השליטה מצד אחד ומיצויה המיטבי מצד אחר.שמירה על תִפקוד יעיל לאורך זמן.אי־תלות או תלות מִזערית בסיוע של גורמים חיצוניים במילוי המשׂימות האופייניות.התאמה לפעולה משולבת או מתואמת עם יחידות אחרות או התאמה של היחידה לסייע להן.

עקרונות ארגון צה"ל

מוטת השליטה האנושיתיכולת האדם לטפל בו־זמנית בכמה גורמים, מעשים ומאמצים ביעילות, להפיק מהם משמעויות מועילות ולשלבם בקבלת החלטות. מוטת השליטה האנושית מוגבלת מטיבה, לכן האדם האחד יכול לפקד באורח שוטף, קבוע, הדוק ובלתי אמצעי, בפעילות צבאית אופיינית - רק על מספר מצומצם של גורמים, מעשים ומאמצים.הניסיון המצטבר האנושי קובע את רף מגבלת מוטת השליטה האנושית על 5 גורמים.

אִגְבּוּר synergismפעולה משותפת של כמה גורמים שתוצְאתה הכוללת גדולה מסכום התוצאות של פעולותיהם של כל גורם וגורם לחוד.

אִגְבּוּר Synergismפעולה משותפת של כמה גורמים שתוצְאתה הכוללת גדולה מסכום התוצאות של פעולותיהם של כל גורם וגורם לחוד.

תפקוד Functionמילוי התפקיד, ביצוע מטלה שמוטלת או פעולה שנדרשת.

מְשוּלָב Combined1. שם תואר לכוח, למבצע או למאמץ שמקור מרכיביהם מכמה חילות או מערכים מקצועיים שונים, מכמה תחומי דעת (דיסציפלינות) שונים, מכמה תווכים או מרחבי מבצעים שונים באותו ממד לחימה. קיצור של 'משולב־חילות' (combined arms).2. שם תואר לכוח, למבצע או למאמץ שמשתתפים בהם כוחות מכמה צבאות לאומיים שונים תחת מִפקדה אחת.

תֵיאוּם Coordinationהבאה לידי פעולה משותפת של מאמצי תכנון ושליטה בכוחות ובאמצעים לפני הלחימה ובמהלכה לשם מילוי משׂימה. התיאום נועד להבטיח כי תכנונים ומעשֹים של ממלאי תפקידים ושל גופים שונים, הפועלים להגשמת אותה מטרה במסגרת גוף אחד (מאמץ אחד או מאמצים סמוכים זה לזה) - ישלימו זה את זה, יסייעו זה לזה וימנעו בזבוז או אי יעילות בניצול משאבים.

עקרונות ארגון צה"ל מבטאים את ההיגיון הפנימי של המערכת הצבאית בשלמותה וכן את ההיגיון של כל מערכת משנה בתוכה. עקרונות אלה מגדירים את השלד ההכרחי שעליו אמור צה"ל להיבנות ואשר קביעתו כנקודת מוצא מאפשרת לשנות, לפתח ולעדכן את המבנה ואת הארגון של הגופים השונים. מתוך "עקרונות ארגון צה"ל", התשמ"ז-1987.צה"ל איננו "מכונה בירוקרטית", אלא ארגון הפועל יותר כיצור חי רב־גוני ומסתגל בהתאם לצרכיו.

עקרונות ארגון צה"ל

מִבְנֵה הַכּוֹחַ Force Structure1. הרכֵּב המסגרת הצבאית, הרכיבים היוצרים אותה ויחס כל אחד מהם לאחרים; לשון אחר: כמות הגופים או היחידות שמהם נבנית המסגרת הצבאית והתקנים המוקצים להם.2. כינוי לרעיון המרכזי, שלפיו מתכננים את רכיביה העיקריים של מסגרת צבאית ומציידים אותה ביכולות ובכלים, תוך יישׂום עקרונות האִרגון הצבאי.

חמשת העקרונות המרכזיים לארגון צה"ל:

הפעלת כוחובניין כוח

ארגון קבוע וארעי

יחידת מטה ויחידת ביצוע

עיקרון המשימה

מרגיעה לחירום

עקרונות ארגון צה"ל

הפעלת כוח ובניין כוח

הפעלת הכוח:מכלול הפעילויות או העשׂייה הצבאיות המכוונות ישירות ללחימה ("עשׂיית מלחמה").כינוי לפעולתו של המפקד כשהוא ממלא את משׂימת הגוף הצבאי שעליו הוא מופקד.הפעלת הכוח היא הראשונה מבין שני תפקודי הצבא הראשיים (התפקוד השני הוא בניין הכוח).

עקרונות ארגון צה"ל

לְחִימָה Combat, Fightכל פעילות של כוח מזוין או אמצעי לחימה לשם השגת משימה צבאית שכרוכה בהתנגשות באויב חמוש או שעשוי להיות חמוש, או נסיבות שבהן נערכים להתנגשות כזו. בלחימה בולטים מּוכנּות המשתתפים בה וחתירתם להביא לפגיעה פיזית באויב (באופן יחידני או כחלק מצוות). בנוסף, המשתתפים בלחימה עלולים להיפגע מהאויב כדבר רגיל וצפוי.לחימה אינה כוללת פעולות המוגדרות במפורש כפעולות שיטור, או כפעולות צבאיות אחרות שאינן נגד אויב ודאי או אפשרי הכרוכות בשימוש בנשק.יש להבדיל בין 'לחימה' לבין העשייה הצבאית העוסקת בהפעלת כוחות או אמצעים הנמצאים ב'לחימה'. דוגמאות: העשייה של המפקדות המפעילות כוחות בלחימה היא 'פעילות מבצעית' ולא לחימה, שכן המפקדה אינה נדרשת להתנגשות עם אויב (גם אם יכול להיווצר מצב כזה ביוזמת האויב); חייל המפעיל אמצעי לחימה כגון כלי טיס בלתי מאויש שמיועד להפעיל אש נגד אויב, מבצע פעילות מבצעית ולא לחימה (לעומתו, כלי הטיס מבצע פעילות לחימה).

תפקוד Functionמילוי התפקיד, ביצוע מטלה שמוטלת או פעולה שנדרשת.

בניין הכוח:ליצור כוח צבאי, לעצבו ולהקים את מרכיביו, יכולותיו וכְשָריו הפיזיים (אמצעים וכוח אדם), האינטלקטואליים (מידע וידע) והנפשיים (חוסן, לכידות ורוח לחימה). משנוצר הכוח, בייחוד לצורך פעילותו המבצעית,להבטיח את מוכנותו (כשירותו וכוננותו) ולקדמה. בניין הכוח הוא אחד משני תפקודי הצבא הראשיים (שני להפעלת הכוח).

הפעלת כוח ובניין כוח

עקרונות ארגון צה"ל

כּוֹחַ Force, Detachmentקבוצת חיילים על נשקם וציודם או קבוצת כלי הובלה (פלטפורמות) רובוטיים בלתי מאוישים יבשתיים, אוויריים או ימיים, כגון כלֵי רֶקֶ"ם, כלֵי טיס, כלֵי שיט, וכו'. המונח כּוֹחַ אין בו כדי להגדיר כמות או סוג, לפיכך הוא יכול להיות בכל גודל שהוא: חוליה או חטיבה, סוללת טילים או שייטת צוללות, שדרת מובילים, צוות פָצְחנים, זוג מטוסים או אוגדת שריון.

יכולת Abilityמאפיין או תכונה הנובעים מטיבם של פְּרַט, גוף צבאי או אמצעי, המגלמים אפשרויות או כוח לעשייה (פוטנציאל), כגון: טווח, מהירוּת, מִשְׂכַּל, עוצמה, גובה, שטח, נפח, קרינה, תדירות, תהודה, חִישָה, פִּרְקָנִיוּת (מודוּלריוּת), גמישוּת, צְמִימוּת (קומפקטיוּת), איתנוּת, יציבוּת וכו'.

פְּעִילוּת מִבצָעִיתכינוי לפעילות כוחות ואמצעים או להפעלתם לצורך השגת הישגים נגד האויב, או כדי למנוע ממנו הישגים או לצמצמם, באופן ישיר או עקיף, מסייע או מאפשר. גם ההכנות לפעילות מבצעית נחשבות לפעילות מבצעית.

פְּעִילוּת מִבצָעִיתכינוי לפעילות כוחות ואמצעים או להפעלתם לצורך השגת הישגים נגד האויב, או כדי למנוע ממנו הישגים או לצמצמם, באופן ישיר או עקיף, מסייע או מאפשר. גם ההכנות לפעילות מבצעית נחשבות לפעילות מבצעית.

מוכנוּת Readinessהיכולת של כוחות ושל יחידות לעמוד בהישׂגים נדרשים כדי למלא משׂימות צפויות ולהיערך לפעולה בלא עיכובים. המוכנות מורכבת מכשירות, כוננות, ונכונות. המוכנות נמדדת באלה: מידת החפיפה בין הכשירויות לדרישות, למשימות, לאיומים ולסיכונים; מידת זמינוּת הכוח או המסגרת הצבאית, אמצעיהם ומשאביהם ביחס לעיתוי הנדרש למלא את המשימה; מידת נכונות הדרג המחליט לקבל בזמן הנכון החלטה לפעול, או להימנע מפעולה, ומידת נכונות דרגים הכפופים לפעול. יסוד מוכנותו של כל גוף צבאי במוכנות מרכיביו. הערכת רמת המוכנות של יחידה למשימותיה נתונה למפַקדָהּ ונעשית בתיאום עם הדרג הממונה ובשקלול כל מרכיבי המוכנות והמדדים הרלוונטיים.

כּוֹנְנוּת (כונ') Alert, Standby1. דריכות לקראת אפשרות לפעילות מבצעית החורגת משגרת הפעילות. יש רמות שונות של כוננות, ובכל אחת מהן ההכנות והפעולות המיוחדות והמתאימות לה, שמטרתן להפוך את הכוחות או את האמצעים לרלוונטיים למשימה צפויה (בזמן, במרחב, בתווך וכיו"ב);2. כינוי למצב שמכריזים עליו בשל סכנה צפויה או לקראת משׂימה צפויה, שבו כוחות, מפקדות ואמצָעֵי לחימה יכולים להתחיל בפעילות מִבצעית מיד עם קבלת הפקודה לפעול;3. כינוי לקביעת פרק זמן מוגדר שמתחיל מרגע ההכרזה על מצב כוננות ואשר עד לסיומו - על כוחות או על אמצעֵי לחימה להיות מוכנים לפעולה.

כְּשִׁירוּת Competence, Qualification1.הערכת יכולתם של פרט או של גוף צבאי למלא כנדרש, במועילות (באפקטיביות) וביעילות, תפקיד שהם מיועדים לו או משׂימה שעשׂויה להיות מוטלת עליהם. את ההערכה עושׂה המפקד או הגורמים המוסמכים לכך באמצעות שיפוט של ביצועי הפרט או הגוף הצבאי.2. הערכה של אמצעִי המבטאת את מידת תקינותו הטכנית ויכולתו למלא את ייעודו.

מהו הקשר בין הפעלת כוח לבניין כוח?בניין הכוח נגזר מהפעלת הכוח-הדרישות המבצעיות (דמ"ץ) הן הבסיס ההכרחי והמחייב לתכנון בניין הכוח ללחימה.

הגורמים הנושאים באחריות להפעלת הכוח קובעים את הדרישות המבצעיות.

גורמי בניין הכוח מתרגמים את הדרישות המבצעיות של מפעילי הכוח לתוכניות לבניין הכוח.

הפעלת כוח ובניין כוח

עקרונות ארגון צה"ל

דְרִישָׁה מִבְצָעִית (דָמָ"ץ) Operational Requirementsקביעה מה הם היכולות, הכְּשָרים והכשירויות המבצעיים הנחוצים לגוף צבאי למילוי תפקידו (בנסיבות הצפויות והאפשריות), וכיצד יש ליצור אותם ולשמרם. הדרישה המבצעית היא הבסיס ההכרחי והמחייב לתכנון בניין הכוח ללחימה, ומבטאת את יישׂום עקרון שלטנוּת (דומיננטיוּת) המבצעים בתכנון.

תכְנוּן (צבאי) Planning1. פריטת התפיסה (הרעיון המרכזי) למארג משׂימות, טכניקות ודרכי פעולה, וארגונם בסדר (ברצף, במקביל או בשילוב כלשהו של השניים) שיגשים את התפיסה בתרחיש או במכלול תרחישים נבחרים, וישׂיג הישׂג נדרש. התכנון מתבסס על התפיסה ועל ניתוח המציאות, ונדרש להגדיר את מטרת הפעלת הכוח או בניינו בהקשר הנתון, את המאמצים והמשׂימות, את מבנה הפיקוד והשליטה, את הקצאת המסגרות הצבאיות וארגונן, את הקצאת המשאבים וכדומה.2. תהליך שמטרתו קביעת השיטה וארגון כל הפרטים הנדרשים למימוש רעיון לביצוע משׂימה. השיטה וארגון הפרטים יותאמו לנסיבות מסוימות. התכנון מסתיים בקביעת תוכנית שתוכל להפוך לפקודה.3. עיבוד רעיון עד ליישומו המפורט. תוצאת העיבוד היא תוכנית.

בניין כוח המנותק מהדרישות המבצעיות, ימנע ממפעילי הכוח את הכלים הנחוצים להם כדי לממש את תפיסותיהם ואת תוכניותיהם.

הפעלת כוח ובניין כוח

עקרונות ארגון צה"ל

תְפִיסָה1. Concept 2. Occupy (US), Secure, Seizure1. הרעיון המרכזי (הגישה הכללית) של המפקד והיחידה למילוי תפקידם, להתמודדות עם משׂימותיהם ועם האתגרים הניצבים בפניהם. תפיסה היא רכיב בתחום העיוני של בניין הכוח (תחום התפיסות והתורה הצבאית) שהוא בסיס לכל עשייה צבאית, שכן הוא מגדיר את תכליתה.2. השתלטות על שטח, על עמדה, על מִתקן וכיו"ב הכוללת תנועת הכוח אל היעד, והנעשׂית בלא התנגדות כוח האויב.

תוכנית 1. Program .2 ; Plan1. פיתוח הרעיון של המפקד לאופן יישום מפורט בתרחיש או במכלול תרחישים נבחרים. הפירוט הוא מִצְרַף משימות, טכניקות ודרכי פעולה, המסודרים כך שיביאו להישג נדרש. תוכנית היא תוצר התכנון;2. מקבץ מיזמי בניין כוח ממושכים ועתירי משאבים המאורגן ברעיון מרכזי אחד. תוכנית כוללת מספר מיזמים מקבילים, המנוהלים למשך כמה דורות של פיתוח, כגון תוכנית החלל האמריקנית, תוכנית מערכת הלחימה העתידית, ותוכנית מטוס הקרב המשותף.

צה"ל משתנה ומסתגל על פי הצורך ולכן נדרש לכלול מבנה קבוע אך גמיש. שימוש בארגון הקבוע ובארגון הארעי עונה לצורך זה.ארְגוּן קָבוּעַארגון של גוף צבאי שהוקם מכוח החלטת הממונה המוסמך והקבוע בפקודות הצבא הרלוונטיות. למשל, בהוראות הפיקוד העליון או בפקודות הארגון מטעם אגף התכנון.

ארגון קבוע וארעי

עקרונות ארגון צה"ל

פְּקוּדוֹת הַצָבָאשם כולל להוראות הפיקוד העליון, לפקודות המטה הכללי (פקודות מטכ"ל) ולפקודות הכלליות האחרות, כמשמען בחוק השיפוט הצבאי. פקודות הצבא הן החקיקה הצבאית הנתונה לדין המשמעתי.

אִרְגוּן אֲרָעִיארגון של גוף לפרק זמן שקבע הממונה המוסמך, המתבטל עם סיום הזמן שנקצב לו.אִרְגוּן מְשִׂימָתִיארגון ארעי של גוף צבאי למשׂימה ממשית (קונקרטית), המתבטל עם סיום המשׂימה. למשל, ארגון צוות קרב ללחימה.

ארגון קבוע וארעי

עקרונות ארגון צה"ל

צֶווֶת קְרָב (צ"ק)Task Force (TF)Combat Team (CT)כוח לוחם שאינו כוח קבוע, אלא הוא מאוגד תחת מפקד אחד לשם מילוי משׂימה מוגדרת (כוח משׂימתי). פעולת הקמתו מכוּנה צִיווּת כּוֹחוֹת. צוות קרב הוא בדרך כלל משולב־חילות, ומפקדו הוא המפקד של הרכיב העיקרי בצוות.

היסוד הארגוני הבסיסי בצה"ל היא היחידה.יחידה - גוף צבאי או מסגרת צבאית בכל דרג, המונים שני חיילים לפחות, ושיש להם:כינוי מאושר.תפקיד ותקן מוגדרים מטעם ראשות מוסמכת.משאבים למילוי משׂימותיהם.

יחידת מטה ויחידת ביצוע

עקרונות ארגון צה"ל

תַפקִיד צְבָאִי Military Functionאחריות מוגדרת וקבועה של גוף צבאי (כנגזר מייעודו) או של נושׂא משׂרה צבאית, שניכרת בפעילותם המבוצעת דרך קבע. מבחינים בין תַּפקִיד עִיקָּרִי (primary military function) - תפקיד הנגזר ישירות מייעוד היחידה; לבין תַּפקִיד מִשׁנִי (secondary military function) - תפקיד הנלווה לייעוד היחידה, כגון תחזוקת האמצעים והכשרת האנשים למימוש התפקיד העיקרי.

יחידת מטה - יחידה שייעודה לסייע למפקד לפקד ולשלוט על הכפופים לו.יחידת ביצוע - יחידה שייעודה הוצאה לפועל של תחום עיסוק מוגדר, בהפעלת הכוח או בבניינו.

יחידת מטה ויחידת ביצוע

למשל, המטה הכללי של צה"ל הוא יחידת מטה כי הוא עוזר ומסייע למפקד הצבא לתכנן את פעולת צה"ל, לארגן אותו, לשלוט בו, לבקר אותו, לפקח עליו, לתאם את הגופים השונים בצבא ולסנכרן את עבודתם. ויחידות הביצוע העיקריות הן הפיקודים והזרועות כי הם מפעילים כוח ובונים אותו בהתאם לתוכנית המפקד.

עקרונות ארגון צה"ל

מַטֶה Staffחֶבר קצינים הכפופים ישירות למפקד, המאורגנים במסגרת שייעודה לסייע למפקד לפקד על הגוף הכפוף לו ולשלוט עליו. קצינים אלה מכונים 'קציני־מטה'.

שְׁלִיטָה Control1. מימוש סמכות המפקד להכווין את פעולת הכפופים לו באמצעות הטלת משׂימות ייחודיות עליהם, תיאום ביניהם וסנכרון פעולתם האחודה, בקרה עליהם ופיקוח עליהם. השליטה ניכרת בעיקר בידיעה של המפקד בכל עת על מצבם של הכפופים לו, על מיקומם ועל צעדיהם הבאים, ומאפשרת להתערב בפעילותם ולהשפיע עליה ועל מילוי משׂימותיהם בעת ביצוען. השליטה היא חלק מפיקוד. ריכוזיוּת השליטה נקבעת על־פי אופן השילוב של גישת פיקוד משׂימה וגישת פיקוד פרטני.2. הישׂג מבצעי טקטי של ביסוס כושרם של הכוחות לפקח על מרחב, על אזור, על תחום או על יעד או לפעול בהם תוך צמצום יכולת האויב להשפיע על פעולת כוחותינו, מבלי שהושמד, גורש או הוכנע.3. [בפיקוד כוחות האוויר] כינוי להפעלת כוחות אוויריים באמצעות תאים נושׂאיים במפקדת כוחות האוויר.

בַּקָרָה Control, Supervision1. [בעבודת המפקד והמטה] מרכיב בשליטה; הבקרה היא בדיקה מתמשכת של התכנון והביצוע של פקודות, הוראות והנחיות המפקד. הבקרה נעשׂית כדי לוודא שגורמי התכנון והביצוע הבינו את פְּרָטֵי הציוויים של המפקד ואת רוחם, וכדי לשנות את התכנון או את הביצוע לפי הצורך (כגון אילוצים מרמה ממונה או שינוי בנסיבות) או לפי השפעות הביצוע ותוצאותיו. הבקרה היא אחד ממרכיבי השליטה.2. בדיקה שבודק גוף צבאי את עצמו כחלק מפעילותו, כדי לוודא שהוא פועל כפי שנקבע לו או במגבלות שהוטלו עליו. למשל בקרת נזקים או בקרת אש.3. בדיקה שבודק אמצעִי את עצמו כחלק מפעולתו, כדי לוודא שהוא פועל לפי הגדרות היצרן או המפעיל (למשל בקרת מהירות, בקרת טמפרטורה וכדומה).

פִּיקוּחַ Control, Supervision, Oversightהשגחה אחר פעילותם של אדם, גוף, מכשיר, מערכת וכד', כדי לוודא שהיא תואמת את הצפוי מהם. הפיקוח כולל גם התערבות מכוונת כשהפעילות חורגת מהצפוי.

סִנְכְּרוּן Synchronization1. תיאום זמנים של שתי פעולות או יותר כדי שייעשׂו בזמן אחד.2. פעולה או תוצאה של תיאום בזמן, במרחב ובמשאבּים של כוחות ומאמצים כדי ליצור עוצמה קרבית מְרַבִּית במקום ובזמן מכריעים.

פִּיקוּדCommand (CMD)1. הסמכות המוקנית כחוק לממלא־תפקיד צבאי כלפי גוף צבאי וכלפי פְּקודים להשתמש במשאבים זמינים שימוש מועיל (אפקטיבי) לפעולות אלה: תכנון כוחות צבא והפעלתם, אִרגונם והכוונתם, תיאום ביניהם ובקרת פעולותיהם - כדי למלא משׂימה. לכושר הפיקוד המרכיבים האלה: מנהיגות ומצבּיאוּת, מקצועיות צבאית, אתיקה צבאית וכושר ניהול. סמכות הפיקוד נובעת מאחריות לגוף הצבאי ולַפּרט שבו (כגון בריאות החייל, תנאֵי השירות, המורל והמשמעת)2. מימוש הסמכות לעיל.3. [בארגון הצבאי] גוף ודרג במערכת המבצעית הראשית הכפוף ישירות למפקד הצבא (הרמטכ"ל) וייעודו להפעיל כוחות. יש שני סוגי פיקוד: פיקוד הנקבע לפי גאוגרפיה, האחראי למרחב מבצעים יבשתי (פיקוד מרחבי), אווירי או ימי; פיקוד הנקבע לפי נושׂא כלל־צה"לי במסגרת המִפקדה הכללית (המכל"ל) כגון הפיקוד הלוגיסטי (הפיקלוֹ"ג). לעיתים משולבים בפיקוד אחד שני סוגי הפיקוד, כמו למשל בפיקוד העורף.

זרועService(SVC)יחידת הביצוע העיקרית במערכת המוסדית הראשית שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) בממד לחימה מוגדר: יבשה, אוויר או ים. בנוסף לאחריותה האסדרתית, הזרוע נושאת באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לכשירות צה"ל לביצוע משימותיו בממד הלחימה. כלל המשרתים הנמנים עם הזרוע מפותחים מקצועית על ידה גם אם אינם מוצבים בה - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם. מפקד הזרוע כפוף למפקד הצבא, ולזרוע עשויים להיות כפופים חילות, מערכים או מינהלים או מנהלות.

פִּיקוּד Command (CMD)1. הסמכות המוקנית כחוק לממלא־תפקיד צבאי כלפי גוף צבאי וכלפי פְּקודים להשתמש במשאבים זמינים שימוש מועיל (אפקטיבי) לפעולות אלה: תכנון כוחות צבא והפעלתם, אִרגונם והכוונתם, תיאום ביניהם ובקרת פעולותיהם - כדי למלא משׂימה. לכושר הפיקוד המרכיבים האלה: מנהיגות ומצבּיאוּת, מקצועיות צבאית, אתיקה צבאית וכושר ניהול. סמכות הפיקוד נובעת מאחריות לגוף הצבאי ולַפּרט שבו (כגון בריאות החייל, תנאֵי השירות, המורל והמשמעת)2. מימוש הסמכות לעיל.3. [בארגון הצבאי] גוף ודרג במערכת המבצעית הראשית הכפוף ישירות למפקד הצבא (הרמטכ"ל) וייעודו להפעיל כוחות. יש שני סוגי פיקוד: פיקוד הנקבע לפי גאוגרפיה, האחראי למרחב מבצעים יבשתי (פיקוד מרחבי), אווירי או ימי; פיקוד הנקבע לפי נושׂא כלל־צה"לי במסגרת המִפקדה הכללית (המכל"ל) כגון הפיקוד הלוגיסטי (הפיקלוֹ"ג). לעיתים משולבים בפיקוד אחד שני סוגי הפיקוד, כמו למשל בפיקוד העורף.

עקרון המשימה קובע כי התארגנות של יחידה נקבעת קודם כול לפי משימתה העיקרית.מְשִׂימָה- דרישת ממונה או סמכות זמנית מפרט, מצוות, מיחידה או מכוח (או דרישה שלהם מעצמם). עיקר הדרישה הוא להשׂיג הישׂג מסוים.המשימה שלי נועדה לקדם את המשימה של הדרג מעליי. המשימה של הדרג מעליי היא המטרה שלי - הסיבה להטלה המשימה.

עיקרון המשימה

עקרונות ארגון צה"ל

מְשִׂימָה עִיקָרִיתהמשׂימה המרכזית והשַלטָנִית (דומיננטית) שהוטלה על גוף צבאי כדי להשׂיג הישׂג נדרש. מכונה "משׂימה ראשית" או "משׂימת ליבה".

הֶישֵׂג נִדְרָשׁ Required Achievementהתוצאה או המצב שעל גוף צבאי להשׂיג, כפי שהוגדרו על־ידי מפקדו או על־ידי הרמה הממונה עליו.

דֶרֶג Echelon1. רמה של סמכות פיקודית (כגון דרג בכיר או דרג זוטר), לרבות כל חולְיה בשרשרת הפיקוד או כל שכבה בה.2. שיוך של גורם בארגון צבאי לרמה של סמכות פיקודית או לשכבת פיקוד כגון מפקדה ראשית או אגד פיקודי.3. שיוך של כוח, יחידה או מערך יבשתיים, למיקומם ביחס למקום המגע עם האויב או ביחס לגופים צבאיים סמוכים, כגון דרג קדמי, דרג אחורי או דרג עומק.4. כינוי למערכי הלוגיסטיקה או הרפואה ביחידה לפי רמת יכולותיהם ולפי מיקומם ביחס למקום המגע עם האויב, כגון דרג א, דרג ב וכולי [לרוב משתמשים בו בלשון רבים: דְרָגִים; בסמיכות רבים: דַרגֵי־].

מַטָרָה Aimכוונתו של דרג ממונֶה או ההישׂג שהוא רוצה להשׂיג. המטרה היא התוצאה הסופית שאליה מכוּונים המאמצים, ואשר המשׂימות, היעדים או המטלות הנגזרים ממנה עתידים לממשה, לשרתה או לקדמה. ניסוח המטרה בכל דרג מבוסס על המשׂימה שמטיל הדרג הפוקד ומן ההנחות והשיקולים בתכנונה.

סוגי משימות עיקריות של היחידה המשפיעות על צורת ההתארגנות שלה:נושאית (למשל, פיקוד התקשוב) או מרחבית (פיקודי הצפון, הדרום והמרכז מאורגנים בראייה של מרחב). מתן שירותים או לחימה (מסייע / מסתייע). פעולה כשלמות אחת, כלומר היחידה נשארת יחד כשהיא ממלאת את משימתה העיקרית (חטיבה, אגף). או פעולה במפורק, כלומר היחידה שולחת יחידות משנה לסייע ליחידות אחרות (אגד, המכללות הצבאיות).

עיקרון המשימה

עקרונות ארגון צה"ל

נוֹשְׂאִיכינוי לשיוך דבר־מה או הצמדתו לעניין נדון, לרעיון, לתחום דעת (דיסציפלינה), לתחום עשייה או לעיסוק. למשל, שיוך דבר־מה או הצמדתו למבצעים, למידע, לאש או ללוגיסטיקה נחשבים לשיוך או הצמדה נושאיים.

פִּיקוּדCommand (CMD)1. הסמכות המוקנית כחוק לממלא־תפקיד צבאי כלפי גוף צבאי וכלפי פְּקודים להשתמש במשאבים זמינים שימוש מועיל (אפקטיבי) לפעולות אלה: תכנון כוחות צבא והפעלתם, אִרגונם והכוונתם, תיאום ביניהם ובקרת פעולותיהם - כדי למלא משׂימה. לכושר הפיקוד המרכיבים האלה: מנהיגות ומצבּיאוּת, מקצועיות צבאית, אתיקה צבאית וכושר ניהול. סמכות הפיקוד נובעת מאחריות לגוף הצבאי ולַפּרט שבו (כגון בריאות החייל, תנאֵי השירות, המורל והמשמעת)2. מימוש הסמכות לעיל.3. [בארגון הצבאי] גוף ודרג במערכת המבצעית הראשית הכפוף ישירות למפקד הצבא (הרמטכ"ל) וייעודו להפעיל כוחות. יש שני סוגי פיקוד: פיקוד הנקבע לפי גאוגרפיה, האחראי למרחב מבצעים יבשתי (פיקוד מרחבי), אווירי או ימי; פיקוד הנקבע לפי נושׂא כלל־צה"לי במסגרת המִפקדה הכללית (המכל"ל) כגון הפיקוד הלוגיסטי (הפיקלוֹ"ג). לעיתים משולבים בפיקוד אחד שני סוגי הפיקוד, כמו למשל בפיקוד העורף.

מֶרְחָבִיכינוי לשיוך דבר־מה או הצמדתו לתחום גאוגרפי מסוים. דוגמאות לשיוך מרחבי: זירת המלחמה, זירת מבצעים, גבולות גזרה.

בְּסִיוּעַ In Supportמצב פיקוד חסר ארעי הניכר בהקצאת תוצאים (אפקטים), ולא בהקצאת כוחות. זהו מצב הפיקוד היחיד המקנה למסתייע רק סמכות לקבוע משימות ממשיות (קונקרטיות) למסייע, ללא אחריות (למעט, כמובן, האחריות למימוש נכון של הסמכות המוקצית). בהקצאת כוח, יחידה או עוצבה "בסיוע" משתנה שרשרת הפיקוד, משום שהגורם המסייע נושא בשתי משימות: האחת - להיות זמין למסתייע בזמן ובמרחב רלוונטיים, ובה הוא כפוף לגורם שממונה עליו באופן קבוע (יחידת האם); האחרת - למלא משימות שמטיל עליו הגורם המסתייע, ובה הוא מצטרף לשרשרת הפיקוד של הגורם המסתייע.

בְּסִיוּעַ In Supportמצב פיקוד חסר ארעי הניכר בהקצאת תוצאים (אפקטים), ולא בהקצאת כוחות. זהו מצב הפיקוד היחיד המקנה למסתייע רק סמכות לקבוע משימות ממשיות (קונקרטיות) למסייע, ללא אחריות (למעט, כמובן, האחריות למימוש נכון של הסמכות המוקצית). בהקצאת כוח, יחידה או עוצבה "בסיוע" משתנה שרשרת הפיקוד, משום שהגורם המסייע נושא בשתי משימות: האחת - להיות זמין למסתייע בזמן ובמרחב רלוונטיים, ובה הוא כפוף לגורם שממונה עליו באופן קבוע (יחידת האם); האחרת - למלא משימות שמטיל עליו הגורם המסתייע, ובה הוא מצטרף לשרשרת הפיקוד של הגורם המסתייע.

חֲטִיבָה (חט')Brigade (Bde - US)Regiment (REGT - US)[במערכת המִבצעית־היבשתית] יחידה קבועה בכוחות התמרוּן שהיא דרג העוצבה הנמוך ביותר, והפועלת באופן רגיל כשלמות אחת. החטיבה כוללת שלושה גדודים או יותר, לרבות יחידות מחילות וממערכים שונים וגופי סיוע מִנהלתי הקבועים בה או המוקצים לה מהדֶרֶג הממונה. החטיבה פועלת במִסגרת אוגדה או באופן עצמאי, ובדרך כלל מתארגנת ללחימה כחלק העיקרי בצוות קרב חטיבתי (צק"ח).

אֲגַף Directorate1. יחידה שהעומד בראשה חבר במטה המְתַאם של המִפקדה הכללית. האגף מורכב מחטיבות מטה וממחלקות מטה.2. גוף מטה במשׂרד הביטחון שראשו נושׂא באחריות לתחום פעילות מוגדר כלפי המנהל הכללי של המשׂרד. באגף חטיבות או יחידות מטה ברמה מקבילה. מכונה גם 'מִנהָל'.

אֶגֶדGroup, Regiment (REGT)1. יחידה בגודל ובדרג של חטיבה, שאינה פועלת בדרך כלל כשלמות אחת. האגד מורכב מכמה יחידות בהיקף גדודי, המשתייכות לאותו חיל או מערך והמאורגנות לפעול בדרך כלל בלא תלות במִפקדת האגד. גם יחידות המשנה הכפופות ליחידות האגד (כגון צוותים) יכולות לפעול בלא תלות במפקדת האגד.2. יחידה המקבילה בגודל ובדרג של חטיבה, שאינה פועלת בדרך כלל כשלמות אחת, וייעודה הוא לסייע סיוע קרבי או מִנהלתי לעוצבות לוחמות (כגון אגד אש או אגד לוגיסטיקה).[בריבוי: אֲגָדִים, בסמיכות רבים: אַגְדֵי־]

רצף מצבים שבהם היחידה נמצאת לפי קביעה של הדרג המדיני.עקרון מרגיעה לחירום קובע כי ההתארגנות של היחידה מושפעת מהאופן שבו היחידה מתפקדת ברצף מצבים זה.

מרגיעה לחירום

עקרונות ארגון צה"ל

הדֶרֶג הַמְדִינִיכינוי לממשלה, לראש הממשלה, לשׂר הביטחון, לגוף הממשלה הייעודי לניהול הביטחון הלאומי - ועדת השׂרים לביטחון לאומי (מכונה "הקבינט המדיני־ביטחוני") - או לגוף אחר מתוך הממשלה שהוסמך מטעמה לדון ולהחליט בנושאי ביטחון לאומי, או לכל שילוב של גורמים אלה בהיותם גורמי מערכת הביטחון הלאומית אשר ממונים על הצבא על־פי חוק.

יש שלושה סוגים של השפעת רצף המצבים "מרגיעה לחירום" על תפקוד יחידה:

מרגיעה לחירום

תפקוד היחידה אינו מושפע - התארגנותה לא משתנה ברצף המצבים מ"רגיעה לחירום".

תפקוד היחידה משתנה לפי רצף המצבים.

היחידה פועלת בדרך כלל רק במצב חירום - למשל, יחידת מילואים.

עקרונות ארגון צה"ל

תפקוד Functionמילוי התפקיד, ביצוע מטלה שמוטלת או פעולה שנדרשת.

עקרונות ארגון צה"ל

המערכות הראשיות בצה"ל

צה"ל מחולק לאורכו ולרוחבו. לרוחבו - על פי תחומי עיסוק מקצועיים, ולאורכו - על פי דרגים. חלוקה זו יוצרת שתי מערכות ראשיות בצבא: המבצעית והמוסדית.

המערכות הראשיות בצה"ל

מַכפִּיל כּוֹחַ Force Multiplierתכונה, יכולת, שיטה, מידע או תופעה המגבירים במידה מובהקת את עוצמתם של כוח, יחידה או צבא, בשעה שכמות אמצעיהם העיקריים ואנשיהם נשארת קבועה או קטֵנה. נוכחותו של מכפיל כוח יוצרת אפוא אִגבּוּר (synergy), היינו עוצמת הגוף גדולה מסכום עוצמות רכיביו.לדוגמה: שתי יחידות שוות במבנן או בסֵדר כוחן, אך לאחת מהן יש מכשיר לראיית לילה; עדיפותה מוכחת בַּעֲליל בשל יכולתה להילחם באויב גם בתנאֵי לילה. מכפיל הכוח עשׂוי להתממש בצורות שונות: פְּריט או מערכת פריטים (כגון מערכת פיקוד ושליטה) או תכונה (כגון רוח לחימה או רמת אימון).אף שאין רשימה מוסכמת למשתנים של מכפיל הכוח, מִמסְדֵי הצבא מציינים לעיתים קרובות משתנים אלו: עליונות אווירית, שלטנות במידע, קישוריות, היערכות ברמת המערכה, מנהיגוּת, מודיעין, לוגיסטיקה, טווח פעולה, ניידוּת, רוח לחימה, הפתעה, אימון. מכפיל כוח עשׂוי להתגלם גם ביישׂום נכון של עֶקרון מלחמה.

זרוע Service (SVC)יחידת הביצוע העיקרית במערכת המוסדית הראשית שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) בממד לחימה מוגדר: יבשה, אוויר או ים. בנוסף לאחריותה האסדרתית, הזרוע נושאת באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לכשירות צה"ל לביצוע משימותיו בממד הלחימה. כלל המשרתים הנמנים עם הזרוע מפותחים מקצועית על ידה גם אם אינם מוצבים בה - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם. מפקד הזרוע כפוף למפקד הצבא, ולזרוע עשויים להיות כפופים חילות, מערכים או מינהלים או מנהלות.

חַיִל arm, branch, corps[בתחום הארגון] יחידה שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) הממוקדת באמצעי לחימה עיקרי, או באחד מתחומי הסיוע ללחימה או קיום גופי הצבא. בנוסף לאחריותו האסדרתית לנושא המחייב מומחיות, החיל נושא באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לנושא. כלל המשרתים הנמנים עם החיל מפותחים מקצועית על ידו גם אם אינם מוצבים בו - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם.מפקד החיל, הוא 'קצין חיל ראשי', חבר במטה המקצועי במטה הכללי, ועשוי להיות כפוף למפקד הצבא, למפקד זרוע או לראש אגף במטה הכללי. ככלל, חיל מורכב ממפקדה, מיחידות ביצוע וממשרתים הנפרסים בפריסה רחבה בכלל גופי צה"ל.

מערך (מקצועי)[בתחום הארגון] יחידה שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) בנושא מקצועי השייך לאחד מתפקודי הפעלת הכוח או בניינו. בנוסף לאחריותו האסדרתית לנושא המחייב מומחיות, המערך נושא באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לנושא. כלל המשרתים הנמנים עם המערך מפותחים מקצועית על ידו גם אם אינם מוצבים בו - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם.מפקד המערך חבר במטה המקצועי במטה הכללי, ועשוי להיות כפוף למפקד הצבא, למפקד זרוע או לראש אגף במטה הכללי. ככלל, מערך מורכב ממפקדה, שהיא היחידה העיקרית, ומנציגויות ברחבי צה"ל בהתאם לצורך.

מְשוּתָף ("רב-זרועי") joint1. שם תואר לכוח או ליחידה בהם רכיבים משתי זרועות או יותר הפועלים תחת סמכות אחת באחד ממצבי הפיקוד כדי להשיג מטרה משותפת.2. שם תואר לאמצעי או לתשתית המיועדים לשימוש כוחות או יחידות מכמה זרועות. מכונה גם "רב-זרועי". [הפועל: שוּתַף, שִיתֵף; שם הפועל: לְשַתֵף; שם הפעולה: שִיתוּפִיוּת]

מְשוּלָב combined1. שם תואר לכוח, למבצע או למאמץ שמקור מרכיביהם מכמה חילות או מערכים מקצועיים שונים, מכמה תחומי דעת (דיסציפלינות) שונים, מכמה תווכים או מרחבי מבצעים שונים באותו ממד לחימה. קיצור של 'משולב־חילות' (combined arms).2. שם תואר לכוח, למבצע או למאמץ שמשתתפים בהם כוחות מכמה צבאות לאומיים שונים תחת מִפקדה אחת.

הַמַעֲרֶכֶת הַמִבְצָעִית הָרָאשִׁית היא מערכת צבאית מִדרגית המופקדת על הפעלת הכוח, ובייחוד על תכנון מבצעים וניהולם, על הלחימה, על המאמצים המסייעים לה ועל המאמצים המאפשרים אותה. המערכת המבצעית הראשית היא המערכת העיקרית בצבא, קיומה הוא בגדר המובן מאליו, המתחייב מייעוד הצבא.

המערכות הראשיות בצה"ל

מַאֲמָץ Effortצורת הפעלת הכוח הנקבעת על־ידי המפקד במערכה או במבצע מסוימים, בהתאם לפעולות המרכזיות שנדרש לעשׂות או לנושׂאים העיקריים שבהם יש לטפל כדי לממש את הרעיון שקבע המפקד (הרעיון למילוי המשׂימה). המאמצים עומדים בלב השיטה להפעלת הכוח.

תפקידי המערכת המבצעית: פיקוד על הכוחות ועל גופי הביצוע האחרים בצורות התפקוד השונות (מרגיעה לחירום). קיום הכוחות וקיום גופי הביצוע. הקניית כשירות מבצעית ושמירתה. קביעת כוננות הכוחות וגופי הביצוע והצבתם בה. עיצוב המערכות והכנת התוכניות המבצעיות. הגדרת הדרישות המבצעיות, הכוונת המערכת המוסדית הראשית למילוי דרישות אלה.

המערכות הראשיות בצה"ל

פִּיקוּדCommand (CMD)1. הסמכות המוקנית כחוק לממלא־תפקיד צבאי כלפי גוף צבאי וכלפי פְּקודים להשתמש במשאבים זמינים שימוש מועיל (אפקטיבי) לפעולות אלה: תכנון כוחות צבא והפעלתם, אִרגונם והכוונתם, תיאום ביניהם ובקרת פעולותיהם - כדי למלא משׂימה. לכושר הפיקוד המרכיבים האלה: מנהיגות ומצבּיאוּת, מקצועיות צבאית, אתיקה צבאית וכושר ניהול. סמכות הפיקוד נובעת מאחריות לגוף הצבאי ולַפּרט שבו (כגון בריאות החייל, תנאֵי השירות, המורל והמשמעת)2. מימוש הסמכות לעיל.3. [בארגון הצבאי] גוף ודרג במערכת המבצעית הראשית הכפוף ישירות למפקד הצבא (הרמטכ"ל) וייעודו להפעיל כוחות. יש שני סוגי פיקוד: פיקוד הנקבע לפי גאוגרפיה, האחראי למרחב מבצעים יבשתי (פיקוד מרחבי), אווירי או ימי; פיקוד הנקבע לפי נושׂא כלל־צה"לי במסגרת המִפקדה הכללית (המכל"ל) כגון הפיקוד הלוגיסטי (הפיקלוֹ"ג). לעיתים משולבים בפיקוד אחד שני סוגי הפיקוד, כמו למשל בפיקוד העורף.

קִיּוּם הַכּוֹחַ Sustainment1. מתן סיוע לכוח כדי ליצור עוצמה נדרשת, להפעילה ולשמור עליה לשם מילוי משׂימותיו בשלמות. עוצמה זו נדרשת נוכח פעילות האויב או נוכח קשיים קיימים או צפויים בזמן הלחימה. קיום הכוח הוא אחד מארבעת הרכיבים של כושר צבאי.2. כינוי למאמץ מִנהלתי הכולל איוש, ציוד הכוח באמצָעֵי לחימה, תדלוק, תיקון ואחזקה, הובלה, והזנת הכוחות; יחד עם רכיבים ממאמץ הסיוע הקרבי: סיוע הנדסי; אבטחה קרקעית והגנה אווירית.

כשירות מבצעיתכשירות הנוגעת לתפקידים התקניים המבצעיים של הגורם המוערך והמגדירה את הנדרש ממנו כדי למלאם במועילות (באפקטיביות) וביעילות. השגת כשירות מבצעית ושמירה עליה היא חלק מהתכוננות הגורם המוערך למשימותיו המבצעיות (למשל התכוננות למלחמה כוללת) במסגרת תהליכי ההדרכה ביחידה.

כּוֹנְנוּת (כונ') Alert, Standby1. דריכות לקראת אפשרות לפעילות מבצעית החורגת משגרת הפעילות. יש רמות שונות של כוננות, ובכל אחת מהן ההכנות והפעולות המיוחדות והמתאימות לה, שמטרתן להפוך את הכוחות או את האמצעים לרלוונטיים למשימה צפויה(בזמן, במרחב, בתווך וכיו"ב);2. כינוי למצב שמכריזים עליו בשל סכנה צפויה או לקראת משׂימה צפויה, שבו כוחות, מפקדות ואמצָעֵי לחימה יכולים להתחיל בפעילות מִבצעית מיד עם קבלת הפקודה לפעול;3. כינוי לקביעת פרק זמן מוגדר שמתחיל מרגע ההכרזה על מצב כוננות ואשר עד לסיומו - על כוחות או על אמצעֵי לחימה להיות מוכנים לפעולה.

עִיצוּב Designתהליך שתכליתו לגבש רעיון להפעלת הכוח או לבניינו, ובו השלבים האלה: בירור הבעיה או האתגר שמולם יש להתמודד; קביעת המשׂימות הנובעות מהם; וקביעת המסגרת למילוין.

תוכנית 1. Program .2 ; Plan1. פיתוח הרעיון של המפקד לאופן יישום מפורט בתרחיש או במכלול תרחישים נבחרים. הפירוט הוא מִצְרַף משימות, טכניקות ודרכי פעולה, המסודרים כך שיביאו להישג נדרש. תוכנית היא תוצר התכנון;2. מקבץ מיזמי בניין כוח ממושכים ועתירי משאבים המאורגן ברעיון מרכזי אחד. תוכנית כוללת מספר מיזמים מקבילים, המנוהלים למשך כמה דורות של פיתוח, כגון תוכנית החלל האמריקנית, תוכנית מערכת הלחימה העתידית, ותוכנית מטוס הקרב המשותף.

המערכת המבצעית כוללת את הפיקוד העליון, המפקדות הראשיות,הכוחות, המערכים ויחידות הביצוע הכפופים, בייחוד מסגרות לחימה. שרשרת הפיקוד המִבצעית מפעילה את המערכת המִבצעית הראשית.

המערכות הראשיות בצה"ל

הַפִּיקוּד הָעֶליוֹן Supreme Commandחֵלק מן המפקדה הכללית, העוסק בקביעוּת בתכנון ובניהול של מִבצעי המלחמה בפיקוד הרמטכ"ל ובסיוע ישיר לו. חלק זה של המפקדה כללית מתארגן כפיקוד לפי הצורך.

מִפקָדָה רָאשִיתמפקדה שראשה כפוף ישירות לרמטכ"ל המפעילה כוחות ללחימה במרחב מבצעים או המפעילה גופי ביצוע לסייע ללחימה בכל זירת המלחמה באחד מתפקודי המפקד הראשיים, כגון לוגיסטיקה, כוח אדם ומידע (תקשוב, מודיעין ולוחמות המידע). בצה"ל, המפקדות הראשיות הקבועות הן אלה: מפקדות הפיקודים המרחביים, מפקדות כוחות האוויר וכוחות הים, מפקדת פיקוד העורף, ומפקדת העומק; בשעת חירום מצטרפות אליהן מפקדת פיקוד הלוגיסטיקה (הפיקלו"ג), מפקדת פיקוד התקשוב, מפקדת פיקוד המודיעין, ומפקדת כוח האדם.

שַרשֶרֶת הַפִּיקוּד Command Channel, Command Hierarchy, Chain of Commandהמִדרג של דַרגי הפיקוד (מפקדים או מִפקדות), החל ברמה העליונה וכלה ברמה הנמוכה, שבאמצעותם מתקיימות ומועברות הסמכוּת הפיקודית והבקרה על ביצועה. שרשרת הפיקוד היא השלד של כל גוף צבאי, של צה"ל בשלמותו ושל כל גוף וגוף במסגרתו. ככזו, היא המעצבת את הגוף הצבאי בתבנית מִדרג. הפקודות העוברות בשרשרת הפיקוד מדֶרֶג לדֶרג הן פקודות אישיות. שרשרת הפיקוד נקראת גם בשם צִינוֹר פִּיקוּד.

דרגים אלה נחלקים לתחומי העיסוק המקצועיים של הפעלת הכוח:מבצעיםלדוגמה עיצוב המערכה, תכנון וניהול מבצעים, לחימה.לוגסטיקהלדוגמה אחזקה, רפואה ולוגיסטיקה.כוח אדםלדוגמה ניהול כ"א, תנועות כ"א, משטר ומשמעת.מידעלדוגמה פיקוד ושליטה, תקשוב, תחקור, מודיעין. כל יחידות המטה ויחידות הביצוע במערכת המבצעית, הקבועות והארעיות, יעסקו באחד או יותר מתחומים אלה.

המערכות הראשיות בצה"ל

המערכת המוסדית היא מערכת צבאית מִדרגית, שנועדה לאפשר ולהבטיח את יכולת דרגי המערכת המבצעית הראשית לעמוד בכל המוטל עליהם, למלא כיאות את תפקידיהם ואת משׂימותיהם. תפקידי המערכת המוסדית: בניית גורמי המערכת המִבצעית הראשית. הקניית כשירות בסיסית לממלאי תפקיד וליחידות. מילוי הדרישות המבצעיות. תכנון בניין הכוח, הכנת תוכניות המיזמים וניהולם. הזנת המערכת המבצעית הראשית. קיום המערכת המוסדית הראשית.

המערכות הראשיות בצה"ל

כשירות בסיסיתכשירות הנוגעת לתפקידים התקניים הבסיסיים של הגורם המוערך והמגדירה את הנדרש ממנו כדי למלאם במועילות (באפקטיביות) וביעילות. השגת כשירות בסיסית ושמירה עליה היא מטרת ההכשרות במערכת המוסדית הראשית.

מיזם צבאיMilitary Project (proj)משימה חד־פעמית לבניין כוח שהיקפה, משאביה ומשך מילויה מוגדרים מראש. למשל משימות ייצור מוצר, מחקר ופיתוח טכנולוגיה או הקמת שירות. ביסוד המיזם עומד הצורך - מבצעי או מנהלי - שאפיינו ואישרו הגורמים המוסמכים לכך.מכונה "פרויקט".

המערכת המוסדית כוללת את מטה בניין הכוח והאסדרה (סגן הרמטכ"ל כרמ"ט הצבא, חברי המטה המתאם, חברי המטה המקצועי), הזרועות (יבשה, אוויר וים) והמכללות הצבאיות, חילות ומערכים, יחידות הביצוע הכפופות.

המערכות הראשיות בצה"ל

אחריות אסדרתית (רגולטורית)אחריות שהוטלה על גוף כאמון על נושא מסוים על פי פקודות הצבא, כלפי כל גופי הצבא. האחריות האסדרתית מחייבת את הגוף לאסדר את הנושא בצה"ל ומחייבת את כלל גופי צה"ל להישמע להנחיותיו.

מַטֶה מְתָאֵם Coordinating Staff, General Staffחֶבר קצינים במטה שמסייעים למפקד בתחומי אחריותו הראשיים*, באמצעות תאום תחומים אלה ביחידתו, ניהולם ופיקוח עליהם. חברי המטה המתאם מתואמים על ידי ראש המטה, וכפופים ישירות למפקד. המטה המתאם הוא רמת המטההאמצעית, בין ראש המטה למטה המקצועי.*בהפעלת הכוח אלה תחומי המבצעים, כוח האדם, הלוגיסטיקה, והמידע; בבניין הכוח אלה תחומי התורה הצבאית, ארגון, כוח האדם, ההדרכה, והאמצעים.

מַטֶה מִקצוֹעִי ("מַטֶה מיוחד") Special Staffחֶבר קצינים במטה שמסייעים למפקד בתחומים מקצועיים ייחודיים הדרושים לו, המשלימים לתחומי התפקוד הראשיים של המטה המתאם. המטה המקצועי הוא רמת המטה שמתחת למטה המתאם. כל חבר במטה המקצועי מתואם על ידי ראש המטה, או חבר המטה המתאם הנוגע לעניינו. כל חבר במטה המקצועי כפוף ישירות למפקד או לחבר המטה המתאם הנוגע לעניינו, אם כי זהות הגוף המתאם יכולה להשתנות בצורות תפקוד צבאיות שונות. גופי המטה המקצועי של המפקדה הכללית נקראים זרועות, חילות, מערכים מקצועיים, חטיבות מטה, מינהלים או מינהלות.

חַיִל Arm, Branch, Corps[בתחום הארגון] יחידה שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) הממוקדת באמצעי לחימה עיקרי, או באחד מתחומי הסיוע ללחימה או קיום גופי הצבא. בנוסף לאחריותו האסדרתית לנושא המחייב מומחיות, החיל נושא באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לנושא. כלל המשרתים הנמנים עם החיל מפותחים מקצועית על ידו גם אם אינם מוצבים בו - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם.מפקד החיל, הוא 'קצין חיל ראשי', חבר במטה המקצועי במטה הכללי, ועשוי להיות כפוף למפקד הצבא, למפקד זרוע או לראש אגף במטה הכללי. ככלל, חיל מורכב ממפקדה, מיחידות ביצוע וממשרתים הנפרסים בפריסה רחבה בכלל גופי צה"ל.

מערך (מקצועי)[בתחום הארגון] יחידה שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) בנושא מקצועי השייך לאחד מתפקודי הפעלת הכוח או בניינו. בנוסף לאחריותו האסדרתית לנושא המחייב מומחיות, המערך נושא באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לנושא.כלל המשרתים הנמנים עם המערך מפותחים מקצועית על ידו גם אם אינם מוצבים בו - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם.מפקד המערך חבר במטה המקצועי במטה הכללי, ועשוי להיות כפוף למפקד הצבא, למפקד זרוע או לראש אגף במטה הכללי.ככלל, מערך מורכב ממפקדה, שהיא היחידה העיקרית ומנציגויות ברחבי צה"ל בהתאם לצורך.

זרועService(SVC)יחידת הביצוע העיקרית במערכת המוסדית הראשית שלה אחריות אסדרתית (רגולטורית) בממד לחימה מוגדר: יבשה, אוויר או ים. בנוסף לאחריותה האסדרתית, הזרוע נושאת באחריות לביצוע חלק ניכר מההיבטים הנוגעים לכשירות צה"ל לביצוע משימותיו בממד הלחימה. כלל המשרתים הנמנים עם הזרוע מפותחים מקצועית על ידה גם אם אינם מוצבים בה - לרבות קביעת מסלול פיתוחם המקצועי וכן הצבתם וקידומם בהתאם. מפקד הזרוע כפוף למפקד הצבא, ולזרוע עשויים להיות כפופים חילות, מערכים או מינהלים או מנהלות.

דרגים אלה נחלקים לתחומי העיסוק המקצועיים של בניין הכוח: מידע וידע לדוגמה אתיקה ושפה, תו"ל ותפיסות, תכנון בניין הכוח וניהולו, פיתוח שיטות (לוחמות), טכניקות ותרגולות. ארגון לדוגמה ייעוד, אחריות וסמכות תקינה

המערכות הראשיות בצה"ל

כוח אדםלדוגמה גיוס, מיון, השמה, פיתוח, קיבוץ וליכוד.הדרכהלדוגמה הכשרות ואימונים. אמצעיםלדוגמה גיוס, מו"פ, רכש, ייצור, הקמה, הצטיידות. כל יחידות המטה ויחידות הביצוע במערכת המוסדית, הקבועות והארעיות, יעסקו באחד או יותר מתחומים אלה.

המערכות הראשיות בצה"ל

המערכות הראשיות בצה"ל

כאן יופיע סרט "מדרג" שכרגע בתיקונים.

המערכות הראשיות בצה"ל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

לחצו על כל גוף לפירוט:

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

ראש המטה הכללי (הרמטכ"ל) הוא המפקד העליון בצבא ועומד בראש המפקדה הכללית.לפי "חוק יסוד: הצבא"-הדרג הפיקודי העליון בצבא הוא ראש המטה הכללי (הרמטכ"ל).הרמטכ"ל נתון למרות הממשלה וכפוף לשר הביטחון.הרמטכ"ל יתמנה בידי הממשלה לפי המלצת שר הביטחון.

רמטכ"ל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

הרמטכ"ל מפקד ושולט על המערכת המבצעית ועל המערכת המוסדית באמצעות המפקדה הכללית.

רמטכ"ל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

סגן הרמטכ"ל הוא שני ב"שרשרת הפיקוד" אחרי הרמטכ"ל, ומשמש גם כרמ"ט הצבא.רמ"ט הצבא מתאם ומכווין את הפעולות של גופי צה"ל בכלל, ושל המפקדה הכללית בפרט, בין היתר בנושאים הבאים:עיצוב וארכיטקטורה לתהליכי בניין כוח מרכזיים ורב-זרועיים ובקרה על תוכניות עבודה מרכזיות.

סגן הרמטכ"ל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

הממשק שבין הפעלת הכוח לבניינו.נושאים מערכתיים ורב-זרועיים ייחודיים בהפעלת הכוח.נושאים רוחביים או אתגרים המחייבים ניהול הדוק.

סגן הרמטכ"ל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

לחצו על כל גוף לפירוט:

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: אגף המבצעיםסוג הגוף: אגףחברות במפקדה הכללית: חבר במטה המתאםהגופים הכפופים: מערך הדוברותכפיפות ותיאום: כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

אמ"ץ

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: האגף לתכנון ולבניין כוח רב-זרועיסוג הגוף: אגףחברות במפקדה הכללית: חבר במטה המתאםהגופים הכפופים: מערך הקש"חכפיפות ותיאום: ראש אג"ת כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

אג"ת

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

תכנון שנתי ורב שנתי של בניין הכוח לכלל גופי צה"ל, לרבות של סדר הכוחות (סד"כ) בצה"ל ואמצעי הלחימה, ושל חלוקת המשאבים לגופי צה"ל בתחומי התקציב, תקינת כוח אדם והמקרקעין.

אג"ת

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: אגף כוח אדםסוג הגוף: אגף ופיקודחברות במפקדה הכללית: חבר במטה המתאםהגופים הכפופים:חיל משאבי האנוש (מקמש"ר)חיל המשטרה הצבאית (מקמצ"ר)חיל החינוך (מקח"ר)מערך מדעי ההתנהגות (ממד"ה)מִנהל יועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר (יוהל"ם)

אכ"א

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

כפיפות ותיאום: כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל. העסקת עובדי צה"ל ויועצים תיעשה בהתאם למדיניות משרד הביטחון. יישום פעולות בתחומי כוח האדם והשכר בעלי משמעות שכרית או תקציבית ייעשה בתיאום עם היועכ"ל.בשעת חירום: קמצ"ר מתואם על ידי אט"ל בנושא היסעים, לרבות השליטה בצירי תנועה ושיטור בשטחי כינוס ובדרך אליהם.

אכ"א

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקהסוג הגוף: אגף ופיקודחברות במפקדה הכללית: חבר במטה המתאםהגופים הכפופים:חיל הלוגיסטיקה (מקל"ר)חיל הטכנולוגיה והאחזקה (מקטנא"ר)חיל הרפואה (מקרפ"ר)כפיפות ותיאום: ראש אט"ל כפוף למפקד ז"י ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

אט"ל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

בכל הנוגע להפעלת הכוח הלוגיסטי (פיקלו"ג), ראש אט"ל כפוף לרמטכ"ל.קצין הקשר והתקשוב הראשי (קשר"ר) מתואם ע"י ראש אט"ל בנושאים הנוגעים לרכישת אפסניה, מדיניות ניהול האפסניה ותחזוקתה.קצין המשטרה הצבאית הראשי (קמצ"ר) מתואם בשעת חירום על ידי ראש אט"ל בנושא היסעים, לרבות השליטה בצירי תנועה ושיטור בשטחי כינוס ובדרך אליהם.

אט"ל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: אגף המודיעיןסוג הגוף: אגף ופיקודחברות במפקדה הכללית: חבר במטה המתאםהגופים הכפופים:חיל המודיעין (מקמנ"ר)מערך ביטחון המידע (מחב"ם)הצנזורה הצבאית

אמ"ן

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

כפיפות ותיאום: כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.אמ"ן הוא חלק מקהיליית המודיעין בישראל.פעילות אמ"ן תוכוון בהתאם לצי"ח הלאומי, צי"ח הרמטכ"ל ופקודות ראש אמ"ן.ראש אמ"ן יציג את המידע בענייני התרעה והערכת המודיעין ישירות לשר הביטחון, לראש הממשלה ולוועדת השרים לביטחון לאומי ("הקבינט") בכפוף ליידוע הרמטכ"ל.

אמ"ן

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: אגף התקשוב וההגנה בסב"רסוג הגוף: אגף ופיקודחברות במפקדה הכללית: חבר במטה המתאםהגופים הכפופים:חיל הקשר והתקשוב (מקשר"ר)מערך ההגנה בסב"ר

אגף התקשוב וההגנה בסב"ר

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

כפיפות ותיאום: כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.תפקיד נוסף: ר' אגף התקשוב וההגנה בסב"ר משמש נציג מערכת הביטחון לעניין סעיפים 13א' ו-13ב' לחוק התקשורת (בזק ושידורים).

אגף התקשוב וההגנה בסב"ר

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

אגא"ס

שם הגוף: אגף אסטרטגיה ומעגל שלישיסוג הגוף: אגףחברות במפקדה הכללית: חבר במטה המתאםהגופים הכפופים: מערך קשרי החוץכפיפות ותיאום: כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

לחצו על כל גוף לפירוט:

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

מפצ"ר

שם הגוף: הפרקליטות הצבאיתסוג הגוף: מערךחברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועיכפיפות ותיאום: הפצ"ר כפוף פיקודית לרמטכ"ל.הפרקליטות הצבאית פועלת בצה"ל להטמעת שלטון החוק, תוך שהיא מסייעת לצבא במילוי משימותיו כדין. הפרקליטות הצבאית מייעצת לגופי הצבא בכל ענייני חוק ומשפט.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

דו"ץ

שם הגוף: דובר צה"לסוג הגוף: מערךחברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועיכפיפות ותיאום: כפוף לראש אמ"ץ,למעט נושאים שיקבעו בכתב ומראש בהם יהיה דובר צה"ל כפוף לרמטכ"ל.כל הנמנים עם מערך הדוברות יהיו כפופים פיקודית ומקצועית לדובר צה"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

דו"ץ

תפקיד נוסף: דובר צה"ל משמש "ממונה" בצה"ל, כהגדרתו בחוק חופש המידע, התשנ"ח-1998.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: מנהל הבטיחות סוג הגוף: מנהל חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי הגופים הכפופים: קבט"ר עומד בראש מנהל הבטיחות. כפיפות ותיאום: קבט"ר כפוף לסגן הרמטכ"ל. תפקיד נוסף: בתפקידו הנוסף כראש מבק"א יבשה, קבט"ר כפוף למפקד זרוע היבשה.

קבט"ר

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

רב"ץ

שם הגוף:הרבנות הצבאיתסוג הגוף: חילחברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי כפיפות ותיאום: כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.בנושאים הבאים מתואם על ידי ראש אכ"א: מינוי לדרגת סא"ל טיפול בחללי צה"ל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

לחצו על כל גוף לפירוט:

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

יועכ"ל

שם הגוף: אגף התקציבים במשרד הביטחון והיועץ הכלכלי לרמטכ"לסוג הגוף: אגף במשרד הביטחון ומערך מקצועי בצה"לחברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי המשותף לצה"ל ולמשהב"טכפיפות ותיאום: ראש את"ק כפוף למנכ"ל משרד הביטחון וכפוף פיקודית לרמטכ"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

אגף התקציבים מתכנן ומנהל את תקציבי משרד הביטחון בכפוף ל"חוק יסודות התקציב".ראש אגף התקציבים משמש גם כיועץ הכלכלי לרמטכ"ל.

יועכ"ל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

מתפ"ש

שם הגוף: מערך תיאום פעולות הממשלה בשטחיםסוג הגוף: מערך מקצועיחברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי המשותף לצה"ל ולמשהב"טהגופים הכפופים:המִנהל האזרחי ביהודה ושומרוןמפקדת התיאום והקישור לרצועת עזהכפיפות ותיאום: מתפ"ש כפוף לשר הביטחון ובנושאים המבצעיים כפוף לרמטכ"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

מפא"ת

שם הגוף:המינהל למחקר פיתוח אמל"ח ותשתית טכנולוגיתסוג הגוף: מינהלחברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי המשותף לצה"ל ולמשהב"טכפיפות ותיאום: ראש מפא"ת כפוף למנכ"ל של משרד הביטחון בנושאים הקשורים למשהב"ט ולרמטכ"ל בנושאים הקשורים לצה"ל.ראש מפא"ת מתואם ע"י סגן הרמטכ"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

מפא"ת הוא גוף משותף למשרד הביטחון וצה"ל ותפקידו להעצים את העליונות הטכנולוגית של צה"ל ומערכת הביטחון ולשומרה, באמצעות הובלת מחקר ופיתוח של אמל"ח ומערכות פורצות דרך.

מפא"ת

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף:קצין מילואים ראשיחברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי המשותף לצה"ל ולמשהב"טכפיפות ותיאום: קמל"ר כפוף לסגן הרמטכ"ל.תפקיד נוסף: קמל"ר נושא בתפקיד נוסף של יועץ השר וסגנו לנושא המילואים.אחראי לייזום, לייעוץ ולהמלצה לרמטכ"ל ולמטה הכללי ולהצגת ההיבטים הנוגעים לנושאים שבאחריותו בפני בעלי התפקידים בצה"ל.

קמל"ר

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

לחצו על כל גוף לפירוט:

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: זרוע היבשה (ז"י)סוג הגוף: זרועחברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועיהגופים הכפופים:אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (אט"ל) פיקוד ההכשרות והאימונים מערך התמרון הרב חילי

זרוע היבשה

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

כפיפות ותיאום: מפקד זרוע היבשה כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל. ראש אט"ל כפוף למפקד זרוע היבשה ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל. בכל הנוגע להפעלת הכוח הלוגיסטי, ראש אט"ל כפוף לרמטכ"ל. מפקד פיקוד ההכשרות והאימונים ומפקד מערך התמרון הרב-חילי כפופים למפקד זרוע היבשה ברגיעה.בחירום הם פועלים כמפקד גיס 446 וכמפקד גיס 479 בהתאמה, ומוקצים למפקדה ראשית.

זרוע היבשה

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: זרוע האוויר והחללסוג הגוף: זרוע, פיקוד וחילחברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועיהגופים הכפופים: מערך ההגנה האוויריתכפיפות ותיאום: מפקד זרוע האוויר והחלל כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

זרוע האוויר והחלל

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: זרוע הים סוג הגוף: זרוע, פיקוד וחיל חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי כפיפות ותיאום: מפקד זרוע הים כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

זרוע הים

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: פיקוד מרחבי (פקמ"ר)סוג הגוף: פיקודכפיפות ותיאום: מפקד הפיקוד המרחבי כפוף לרמטכ"ל.תפקיד נוסף: לעניין תקנות ההגנה (שעת חירום), מפקדי הפקמ"רים משמשים מפקדים צבאיים מטעם הרמטכ"ל ושר הביטחון.

הפיקוד המרחבי

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

תכנון מבצעים והפעלת כלל הכוחות במרחבו (הכוחות שבפיקודו, הכוחות המצוותים אליו והמוקצים לו וכן גורמי ביטחון אזרחיים נוספים), לרבות מבצעים מיוחדים במרחב העומק של הפיקוד, כנגזרת מפקודות המבצע המפורסמות על ידי אמ"ץ.

הפיקוד המרחבי

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

פקע"ר

שם הגוף: פיקוד העורףסוג הגוף: פיקוד, חיל ופיקוד מרחביחברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועיכפיפות ותיאום: מפקד פיקוד העורף כפוף לרמטכ"ל, מתואם על ידי סגן הרמטכ"ל ומונחה מקצועית על ידי שר הביטחון בתפקידו כראש שירות התגוננות אזרחית.תפקיד נוסף: מהווה את שירות ההתגוננות האזרחית, כהגדרתו בחוק ההתגוננות האזרחית.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: מפקדת העומקסוג הגוף: מפקדה ראשיתחברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועיכפיפות ותיאום: מפקד מפע"ם כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.תפקיד נוסף: עם החלטת הרמטכ"ל על פעולה במרחבי מבצעים בעומק והטלת אחריות על מפקדת העומק לפיקוד עליהם, תהפוך ארעית מפקדת העומק לפיקוד.

מפע"ם

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

לחצו על כל גוף לפירוט:

גופים ויחידות==

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

המשטרה הצבאית

שם הגוף: המשטרה הצבאית (מקמצ"ר) סוג הגוף: חיל הגופים הכפופים: מצ"ח כפיפות ותיאום: קמצ"ר כפוף פיקודית לראש אכ"א. בתחומי אכיפת החוק פועל הקמצ"ר בעצמאות מקצועית, בתיאום עם הפרקליטות הצבאית. מפקד מצ"ח פועל בעצמאות מקצועית בתיאום עם הפרקליטות הצבאית וכפוף פיקודית לקמצ"ר.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

גופים ויחידות==

תפקיד נוסף: בשעת חירום קמצ"ר מתואם על ידי ראש אט"ל בנושא היסעים, לרבות השליטה בצירי תנועה ושיטור בשטחי כינוס ובדרך אליהם. האחריות לחקירות פנים בעניינם של שוטרים צבאיים מצויה בידי אכ"א.

המשטרה הצבאית

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

גופים ויחידות==

רפואה

שם הגוף: חיל הרפואהסוג הגוף: חיל, מוסד רפואי על פי חוק זכויות החולה חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי כפיפות ותיאום: קצין רפואה ראשי כפוף לראש אט"ל. לקרפ"ר עצמאות מקצועית בצה"ל בתחומי הבריאות והרפואה ובמימוש אחריותו על פי דין.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: מערך ביטחון המידע סוג הגוף: מערך מקצועי כפיפות ותיאום: ראש מערך ביטחון המידע כפוף לראש אגף המודיעין. רמחב"ם משמש נציג צה"ל בוועדת ההשגה על קביעת אי התאמה ביטחונית, לשם מתן הסברים והבהרות בהתאם לקבוע בתקנות שירות הביטחון הכללי.לרמחב"ם נתונות סמכויות של "קצין מוסמך" כלפי גורמים המפעילים סמכויות פיקוח במחנות הצבא, ובכלל זה הסמכות למנוע כניסה לבסיסים צבאיים ולהגביל הוצאת מסמכים מהם.

מחב"ם

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: הצנזורה הצבאיתכפיפות ותיאום: יחידת הצנזורה הצבאית כפופה פיקודית לראש אגף המודיעין, האמון על בניין הכוח של היחידה. ממונה על ידי שר הביטחון ומוסמך כ"צנזור" בהתאם לקבוע בתקנות ההגנה.הצנזור הצבאי הראשי הוא מפקדה של יחידת הצנזורה הצבאית.בהפעלת סמכויותיו על פי דין, פועל הצנזור הצבאי הראשי בעצמאות מקצועית.

הצנזורה

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

בהפעלת סמכויותיהם על פי דין, הצנזורים אינם כפופים אלא לצנזור הצבאי הראשי.יחידת הצנזורה הצבאית כפופה פיקודית לראש אגף המודיעין, האמון על בניין הכוח של היחידה.

הצנזורה

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

המבקר הפנימי

שם הגוף: המבקר הפנימי לצה"ל כפיפות ותיאום: המבקר הפנימי לצה"ל כפוף לרמטכ"ל. המבקר יתאם את תכנית העבודה השנתית עם מבקר המדינה ומבקר מערכת הביטחון ויביאה לאישור הרמטכ"ל. המבקר הפנימי לצה"ל אחראי על הביקורת הפנימית בצה"ל בהתאם לחוק הביקורת הפנימית.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

נקח"ל

שם הגוף: נציב קבילות החייליםסוג הגוף: הנציבות היא גוף במסגרת הארגונית של משרד הביטחון.יחידת נציב קבילות החיילים היא יחידה צבאית הפועלת כחלק מהנציבות.כפיפות ותיאום: שר הביטחון, בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, ימנה את נציב קבילות החיילים, אשר יכהן תקופת כהונה אחת בלבד של שבע שנים.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

נקח"ל

הנציבות נושאת באחריות לבירור קבילות בעניינם של מיועדים לשירות ביטחון וחיילים (לרבות אנשי מילואים שאינם בשירות, אם הקבילה נוגעת לשירותם במילואים), בעניינים הקבועים בחלק י"א לחש"ץ.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

נספחויות

שם הגוף: נספחויות הגנה בחו"ל/ נספחויות צה"ל כפיפות ותיאום: נספחויות ההגנה בתפקידם כנציגי משרד הביטחון כפופים לראש האגף הביטחוני מדיני.נספחויות צה"ל כפופות לראש אג"ת. נספחויות הגנה מייצגות הן את משרד הביטחון והן את צה"ל בסוגיות ביטחוניות, מדיניות וצבאיות במדינות להן הם מסופחים. נספחויות צה"ל מייצגת את צה"ל בלבד במדינות להן הם מסופחים.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

גופים ויידות

מזכירויות

שם הגוף: המזכירויות הצבאיות (מזכ"ץ) סוג הגוף: גופים צבאיים המשויכים לימ"ל סגלים מיוחדים. חברות במפקדה הכללית: חבר במטה המקצועי המשותף לצה"ל ולמשרד הביטחון. כפיפות ותיאום: המזכירים הצבאיים כפופים לרמטכ"ל.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

גופים ויידות

המזכירויות הצבאיות הוקמו עבור הגורמים המדיניים הבאים: נשיא המדינה, ראש הממשלה ושר הביטחון.המזכירים הצבאיים הם חלק מהמטה האישי של הגורם המדיני. למזכירים הצבאיים הסמכות לייצג את הגורם המדיני בפורומים ביטחוניים שונים.

מזכירויות

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

ימ"ל

שם הגוף: יחידות מחוץ לצבא כפיפות ותיאום: יחידות מחוץ לצבא הכוללות משרתים בסדיר ובמילואים, בתוך מסגרת ארגונית שאיננה צבאית.הימ"ל יכולה להתנהל כיחידה אורגנית בתוך אותה המסגרת או שהנמנים עימה יפרשו בתוך המסגרת הארגונית שאיננה צבאית.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

יבד"ץ

שם הגוף: יחידת בתי הדין הצבאיים הגופים הכפופים: יחידת בתי המשפט העצמאיים באיו"ש כפיפות ותיאום: בענייני שפיטה, אין על שופט צבאי מרות זולת מרותו של הדין, ואין הוא נתון למרות כל שהיא של מפקדיו 6 כאמור בחש"ץ.הרשות השופטת בצה"ל. יבד"ץ היא מערכת בתי דין צבאיים שדנה בעבירות פליליות וצבאיות המיוחסות לחיילים ולאזרחים בראש היחידה עומד נשיא בית הדין הצבאי לערעורים.

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

שם הגוף: המכללות הצבאיותסוג הגוף: המכללות הצבאיות הן הגוף הצבאי להכשרת הקצונה הבכירה והנגדים הבכירים בצה"ל.כפיפות ותיאום:מפקד המכללות הצבאיות כפוף לרמטכ"ל ומתואם על ידי סגן הרמטכ"ל.

המכללות הצבאיות

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

המכללות הצבאיות תפעלנה בתיאום עם זרוע היבשה לשם גיבוש תוכני הכשרת דרג הקצונה הזוטרה (סגן, רס"ן), לביצוע תפקידי פיקוד ברמה הטקטית, באמצעות המכללה לפיקוד טקטי (מלט"ק).

המכללות הצבאיות

אחריות וסמכות של גופי צה"ל

המכללות הצבאיות

בנוסף, תפעלנה בתיאום עם המועצה להשכלה גבוהה או עם "מוסד מוכר", כמפורט בחוק המועצה להשכלה גבוהה, לשם הכרה בהכשרות הנערכות בהן כ"תואר מוכר".הסמכת החניכים בהכשרות שבאחריות המכללות הצבאיות, לרבות הפסקת ההכשרה.

פיתוח הדרכה ועיצוב גרפי: יחידת הבטפיתוח תורתי: תוה"ד מטכ"ל

מצאתם טעות?צרו קשר:

053-957-4271

Hebetunit@gmail.com

# data[].attributes.attachment_link.title
3 - ארגון צה"ל גיט

# data[].attributes.attachment_link.description
פותח ועוצב על ידי ?מהו צה"ל הצבא הוא ארגון שמתאפיין ב:מוּכוונוּת קבועה ומוחלטת ללחימה. מִבנה שיטתי וחלוקת תפקידים. קביעוּת ומשׂימתיוּת. דבקוּת במִדרגיוּת. רמת דרישות גבוהה מכל פרט - ארגון טוטאלי. משמעת נוקשה. חתירה להגברת עוצמה, באמצעות מיצוי של הגורם האנושי ומכפילי כוח.הפרדה מקצועית בין זרועות, חילות ומערכים לצד שיתופם ושילובם להגברת העוצמה הצבאית.

# data[].attributes.headline
רשות - הגדרת חזון והנחלתו, אבן יסוד למנהיגות איכותית

# data[].attributes.subject
רשות - הגדרת חזון והנחלתו, אבן יסוד למנהיגות איכותית

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/p7o2c4z0q9

# data[].attributes.attachment_link.description
שימו לב! הכניסה לאתר זה, מתבצעת באמצעות משתמש MY IDF

# data[].attributes.headline
רשות - מאמר רי פריימינג

# data[].attributes.subject
רשות - מאמר רי פריימינג

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/d9h7e8m3t1

# data[].attributes.headline
חובה - אסטרטגיית צה"ל

# data[].attributes.subject
חובה - אסטרטגיית צה"ל

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/u5i5j1v5a2

# data[].attributes.headline
(ספרייה) - חובה - מנהיגות במבחן- פרק 4- "חישבו באופן פוליטי"

# data[].attributes.subject
(ספרייה) - חובה - מנהיגות במבחן- פרק 4- "חישבו באופן פוליטי"

# data[].attributes.headline
רשות - העולם איננו לניארי

# data[].attributes.subject
רשות - העולם איננו לניארי

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/q5d6f1p0y8

# data[].attributes.attachment_link.description
שימו לב! הכניסה לאתר זה, מתבצעת באמצעות משתמש MY IDF

# data[].attributes.headline
חובה -    הפקודה, ההוראה וההנחיה (1996)   

# data[].attributes.subject
חובה -    הפקודה, ההוראה וההנחיה (1996)   

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/n9k3h7o2p6

# data[].attributes.headline
חובה - סרטון הסברה על רשתיות

# data[].attributes.subject
חובה - סרטון הסברה על רשתיות

# data[].attributes.body
סרטון -
https://go.idf.il/i0t6o7d6n7

# data[].attributes.headline
חובה - עקד - עקרונות המלחמה    

# data[].attributes.subject
חובה - עקד - עקרונות המלחמה    

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/a6y7w8y3o8

# data[].attributes.headline
חובה - פוליטיקה אירגונית

# data[].attributes.subject
חובה - פוליטיקה אירגונית

# data[].attributes.body
פודקאסט -
https://go.idf.il/e7n6z6q8d1

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פרק 6: אז למה לי פוליטיקה (ארגונית) עכשיו?! עם הדס ייגר זלינגר

Episode Summary

בשיחה עם הדס ייגר זלינגר, דיברנו כיצד היכולת לפעול אפקטיבית בארגון תלויה ביכולת להבין את הרובד הפוליטי, למפות את השחקנים ואת יחסי הגומלין ביניהם, לזהות מקורות עוצמה ואינטרסים - ואז לפעול באופן אינטליגנטי בתוך המערכת הזו.

Episode Notes

אצל מרביתנו מעורר המושג ׳פוליטיקה ארגונית׳ סלידה, בין היתר בגלל הדרך שבה פוליטיקה נתפסת ככרוכה באינטרסים וכנשענת על שימוש במקורות עוצמה. אבל רתיעה לחוד ומציאות לחוד: מנהלים נדרשים לייצר השפעה, להניע מהלכים, להניב תוצאות ארגוניות, ובכל הדברים הללו הפוליטיקה נוכחת תמיד.

בשיחה עם הדס ייגר זלינגר, מומחית לפיתוח ארגוני מערכתי המייעצת לארגונים ומשמשת כמדריכה מקצועית ליועצים ארגוניים, התחלנו עם הרבה אקונומיקה לנקות את התחושות השליליות ממושגי המפתח של פוליטיקה ואינטרסים, והמשכנו להתעמק כיצד היכולת לפעול אפקטיבית בארגון תלויה ביכולת להבין את הרובד הפוליטי, לראות את האחרים, למפות את השחקנים ואת מארג יחסי הגומלין ביניהם, לזהות מקורות עוצמה ואינטרסים ואז לפעול באופן אינטליגנטי בתוך המערכת הזו.

המודעות והיכולת לפענח הן הבסיס ליכולת לפעולה מושכלת ואפקטיבית, ולמנהלים אין את המותרות להתעלם ממרכיב קריטי כל כך ביכולת לייצר השפעה. כדי לסגל ולהשחיז מיומנויות של פוליטיקה ארגונית, נדרש ממנהלים לאמץ מספר פרקטיקות יומיומיות:

1. מיפוי המפה הפוליטית הארגונית ותיקופה באופן שוטף

2. להשקיע במיומנויות בין-אישיות ובשיפור יחסי הגומלין

3. להשקיע במערכות יחסים ולהקשיב באמת לאחרים

4. לא לחשוש מקונפליקט, אבל גם לא לרוץ לקונפליקט כברירת מחדל

5. לקיים שיח גלוי על פוליטיקה ארגונית עם אחרים

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק 6: אז למה לי פוליטיקה (ארגונית) עכשיו?! עם הדס ייגר זלינגר

# data[].attributes.attachment_link.description
בשיחה עם הדס ייגר זלינגר, דיברנו כיצד היכולת לפעול אפקטיבית בארגון תלויה ביכולת להבין את הרובד הפוליטי, למפות את השחקנים ואת יחסי הגומלין ביניהם, לזהות מקורות עוצמה ואינטרסים - ואז לפעול באופן אינטליגנטי בתוך המערכת הזו.

# data[].attributes.headline
 חובה -  עקד - אבני היסוד של העשיה הצבאית   

# data[].attributes.subject
 חובה -  עקד - אבני היסוד של העשיה הצבאית   

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/l5w5y1f1w7

# data[].attributes.headline
ציר הלב 3 - חובה- מנהיגות במבחן פרק 9 ע"מ 202-214

# data[].attributes.subject
ציר הלב 3 - חובה- מנהיגות במבחן פרק 9 ע"מ 202-214

# data[].attributes.headline
חובה - עקד - מסמכי היסוד הבטחוניים והצבאיים

# data[].attributes.subject
חובה - עקד - מסמכי היסוד הבטחוניים והצבאיים

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/v4r9j5l9d5

# data[].attributes.attachment_link.description
שימו לב! הכניסה לאתר זה, מתבצעת באמצעות משתמש MY IDF

# data[].attributes.headline
חובה - אחריות, סמכות וצבא

# data[].attributes.subject
חובה - אחריות, סמכות וצבא

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/h7g0e5f0i0

# data[].attributes.attachment_link.description
שימו לב! הכניסה לאתר זה, מתבצעת באמצעות משתמש MY IDF

# data[].attributes.headline
חובה - מבצעים

# data[].attributes.subject
חובה - מבצעים

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/x9f6c7m2b1

# data[].attributes.headline
חובה - פיקוד ושליטה

# data[].attributes.subject
חובה - פיקוד ושליטה

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/c0z5o7y8h1

# data[].attributes.headline
חובה - לוגיסטיקה

# data[].attributes.subject
חובה - לוגיסטיקה

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/d2s9d7p6u5

# data[].attributes.headline
חובה - מידע ומבצעי מידע (צבאי)

# data[].attributes.subject
חובה - מידע ומבצעי מידע (צבאי)

# data[].attributes.headline
חובה - ההדרכה הצבאית  

# data[].attributes.subject
חובה - ההדרכה הצבאית  

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/x8k2x8k5m2

# data[].attributes.attachment_link.description
שימו לב! הכניסה לאתר זה, מתבצעת באמצעות משתמש MY IDF

# data[].attributes.headline
חובה - מנהל כוח אדם צבאי

# data[].attributes.subject
חובה - מנהל כוח אדם צבאי

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/k3q3r5r5f7

# data[].attributes.headline
חובה - תורת האימונים

# data[].attributes.subject
חובה - תורת האימונים

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/v4b9c9s9t4

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/h0j2v1h8j1

# data[].attributes.headline
חובה - המפקדה הכללית בהפעלת הכוח

# data[].attributes.subject
חובה - המפקדה הכללית בהפעלת הכוח

# data[].attributes.body
מסמך -
https://go.idf.il/l9d7g2z7q3

# data[].attributes.headline
רשות- טעינה לקראת סיור פצ"ן-סיכום תפקיד מפקד פיקוד צפון האלוף אמיר ברעם

# data[].attributes.subject
רשות- טעינה לקראת סיור פצ"ן-סיכום תפקיד מפקד פיקוד צפון האלוף אמיר ברעם

# data[].attributes.attachment_link.title
אלוף פיקוד צפון מסיים כהונה: "דרום סוריה לא תהיה דרום לבנון"

# data[].attributes.body
רשות לסיור פצן- על התמרון והאימון לקראתו