# data[].attributes.body
lämmastik 78%

hapnik 21%

veeaur 0,1–3%

argoon 0,9%

süsihappegaas 0,03%

# data[].attributes.body
Maa sisemuses ümbritseb paks vahevöö planeedi väiksemat kaheosalist tuuma. Pindmiseks kihiks on meil suhteliselt õhuke koor, mis koosneb tahketest ainest ning hüdrosfäärist, mis sisaldab ookeanivett.

# data[].attributes.body
Maa magnetosfäär on planeedi ümber asuv piirkond, mida mõjutab planeedi magnetväli. Magnetvälja jõujooned on suunatud lõunast põhja. Põhja ja lõuna magnetpoolused, kus magnetvälja jooned lõikavad maapinda, asub ligikaudu ka Maa pöörlemiseteljel.

# data[].attributes.body
Kuu keskmine tihedus vastab Maa vahevöö kivimite tihedusele ning sarnane on ka Kuu koostis. Raskusjõud Kuu pinnal on ligikaudu 1/5 Maa raskusjõust. Merkuuri keskmise tiheduse alusel võime järeldada, et selle siseehitus peaks olema ligikaudu Maa sarnane.

# data[].attributes.body
Marsi atmosfääri koostis on järgmine: CO2 (95%), N2 (2%) ja O2  (0,1–0,4%). Suvel võivad pinnatemperatuurid pinnal ulatuda keskpäeval isegi 300K-ni.

# data[].attributes.body
Kuul ja Merkuuril puuduvad atmosfäärid. Atmosfääri puudumine on nende kehade nõrkade gravitatsiooniväljade ja temperatuuride otsene järeldus. Nende mõlema päeva ja öö temperatuurerinevus on väga suur. Mõlemad on geoloogiliselt väheaktiivsed.

# data[].attributes.body
Kraatrid katavad pea kogu Kuu ja Merkuuri pinna. Kõik kraatrid on põrkekraatrid. Kõik Kuu olulisemad pinnaelemendid omavad nimesid, näiteks Pilvede Meri, Alpid jne. Merkuuri pind sarnaneb üsnagi Kuu pinnaga. Siiski on Merkuuril erinevalt Kuust vähe ulatuslike laavavooludega täidetud alasid.

# data[].attributes.body
Veenuse orbiit asub, nagu Merkuuri orbiitki, seespool Maa orbiiti ning seetõttu on ka Veenus alati Päikesele suhteliselt lähedal. Veenus on heleduselt kolmas objekt taevas (peale Päikest ja Kuud). Planeedi heledus on põhjustatud selle hästipeegeldavast atmosfäärist.

# data[].attributes.body
Veenuse atmosfäär on palju massiivsem ja ulatub palju kõrgemale kui Maa atmosfäär. Troposfäär ulatub kõrguseni 100km. Pilved, mis meie vaadet planeedi pinnast varjavad, asuvad kõrgusel 50-70km. Pilvedest allpool, kuni 30km kõrguseni asub tolmukiht Atmosfäär koosneb valdavalt CO2-st (96%).

# data[].attributes.body
Välisplaneedina võib Marss taevas asetseda, kas Päikese lähedal või sellest kaugel. Marss asub Veenusega võrreldes Päikesest rohkem kui kaks korda kaugemal; Marsi pind moodustab Veenuse pinnast vaid 30% ning Marsi pind peegeldab päikesekiirgust halvemini kui Veenuse pind.

# data[].attributes.body
Marsi vulkaanid on päikesesüsteemi suurimad – suurim on 25km kõrge ja 600km läbimõõduga. Marsil on leitud ka otseseid tunnistusi seal kunagi voolanud veest: voolusängid. Praegu näib Marsi pind kivise kõrbelise maastikuna; rooste annab pinnale eripärasse punaka värvi.

# data[].attributes.body
Veenuse pind on üsna sile ja sisaldab vaid mõõduka kõrgusega mägesid. Kõrgeimate mägede kõrgused on Veenuse sügavaimast kohast kuni 14km kõrgemad. Enamus mägesid on aga vaid 1–2km kõrgused. Enamus Veenuse pinnast on üsna noor ning väga kuiv aj tolmune. Veenus ja Maa on peaaegu sama suured ja ka nende siseehitus arvatakse olevat sarnane.

# data[].attributes.body
Marsi keskmise tiheduse põhjal peaks selle siseehitus sarnanema Kuu ehitusele: sisemine osa on tuum, mis ei ole puhtalt metalliline, vaid koosneb raua ja raudsulfiidi (FeS) segust.

# data[].attributes.body
Öösel langeb temperatuur 100K-ni, st on mõnusalt soe. Kuna atmosfäär on hõre, on kasvuhooneefekt väike. Tuulekiirused ulatuvad kuni 100km/h-ni. Suurimate tormide korral on tuulekiirus kuni 200km/h.