# data[].attributes.headline
Mărimi fizice care caracterizează instrumentele optice

# data[].attributes.subject
Mărimi fizice care caracterizează instrumentele optice

# data[].attributes.body
Mărirea este raportul dintre dimensiunea liniară transversală a imaginii şi dimensiunea liniară transversală a obiectului, astfel că β=y₂/y₁, , unde y₂ este dimensiunea liniară transversală a imaginii şi y1 este dimensiunea liniară transversală a obiectului.

# data[].attributes.body
Puterea este raportul dintre tangenta unghiului sub care se vede prin instrument obiectul şi dimensiunea liniară transversală a obiectului, astfel că P= tgα₂/y₁, unde α₂ este unghiul sub care se vede prin instrument obiectul. In sistemul international [P]=m⁻¹.

# data[].attributes.body
Grosismentul este raportul dintre tangenta unghiului sub care se vede prin instrument obiectul și tangenta unghiului sub care se vede cu ochiul liber obiectul dacă se află la distanța optimă de citire. Astfel G=(tg α₂)/(tg α₁ ), unde tg α₁ =y₁/δ, iar δ=25 cm pentru un ochi normal și este distanța optimă de citire. În sistemul internațional grosismentul este adimensional.

# data[].attributes.body
Puterea separatoare este capacitatea instrumentului de a forma imagini distincte, separate, pentru două puncte obiect alăturate. Puterea separatoare poate fi:
a. puterea separatoare liniară - reprezintă distanța minimă între două puncte vecine ale obiectului pentru care instrumentul formează imagini diferite;
b. puterea separatoare unghiulară - reprezintă unghiul minim dintre razele care provin de la două puncte vecine pentru care instrumentul formează imagini diferite.

# data[].attributes.body
Instrumentele optice servesc la obținerea imaginilor obiectelor pe baza fenomenelor de reflexie si refracția luminii. Se clasifică în:
a) instrumente care formează imagini reale: ochiul, aparatul de fotografiat, aparatul de proiecție. Aceste instrumente se comportă ca niște lentile convergente și prin urmare imaginile se pot prinde pe un ecran, pe un film sau placă fotografică

b) instrumente care formează imagini virtuale: lupa, microscopul, luneta, telescopul. Aceste imagini se vor observa cu ochiul liber.

# data[].attributes.body
Ochiul este un organ de simț ce are ca principală funcție aceea de a detecta lumina. El este compus dintr-un sistem sensibil la schimbările de lumină, capabil să le transforme în impulsuri electrice. La om, ochiul are forma unei sfere și este localizat în orbita oculară. În ciuda dimensiunii sale reduse, ochiul nostru este un organ extrem de complex: el percepe formele, mișcările, reliefurile, culorile si diferențele de luminozitate, ceea ce îl transformă în cel mai remarcabil instrument optic.

# data[].attributes.body
Razele solare intră în ochi printr-un orificiu numit pupilă. Trec printr-un strat transparent numit cornee și printr-o lentilă numită cristalin. Ochii noștri transformă lumina reflectată de un obiect într-o imagine recunoscută de către creier. Partea din fața a ochiului este o lentilă convexă convergentă. Ea focalizează razele de lumină, astfel încât formează o imagine pe un strat în partea din spate a ochiului, numită retină. Imaginea formată este întoarsă, dar creierul nostru corectează lucrul acesta astfel încât vedem lucrurile drepte.

Retina conține receptori fotosensibili numiți celule cu bastonașe celule cu conuri. Acestea transformă impulsurile nervoase care circulă către creier de-a lungul nervului optic. Creierul interpretează aceste impulsuri ca o imagine, pe care o și întoarce în pozitia corectă.

# data[].attributes.body
Imaginea formată de ochi pe retină este reală, răsturnată și micșorată.

# data[].attributes.body
Cristalinul este asimilat cu o lentilă convergentă. Cristalinul este important, deoarece raza lui de curbură poate fi modificată, realizând astfel procesul de acomodare.
Acomodarea cristalinului are două limite:

Punct remotum (cel mai îndepărtat punct al vederii clare);

Punct proximum(aflat la o distanța minimă)

Retina este asimilată cu un ecran pe care se formează imaginea obiectelor.

# data[].attributes.body
Dimensiunea pupilei și sensibilitatea retinei se modifică în funcție de intensitatea fasciculului luminos incident. Irisul ajustează dimensiunea pupilei aproape instantaneu. Adaptarea retinei durează însă câteva minute. De exemplu, când se intră din exterior luminos într-o încăpere întunecată, trec câteva minute până când retina se adaptează la noul nivel de sensibilitate și ochiul poate distinge contururile obiectelor din încăpere.

# data[].attributes.body
Din punct de vedere al opticii geometrice, ochiul omenesc constituie un sistem optic centrat format prin patru medii trasparente: corneea, umoarea apoasă, cristalinul și umoarea vitroasă. Fiecare dintre aceste medii are propriul său indice de refracție.

# data[].attributes.body
Miopia apare deoarece globul ocular al ochiului miop este mai alungit decât cel al ochiului normal sau cristalinul este prea convergent, imaginea se formează în fața retinei. Pentru corectarea acestei deficiențe se folosesc lentile divergente.

Hipermetropia apare deoarece globul ocular este turtit sau este mai mic decât cel al ochiului normal, iar imaginea se formează în acest caz în spatele retinei. Hipermetropia este corectată cu ajutorul lentilelor convergente.

Prezbitismul apare din cauza pierderii elasticității cristalinului. De aceea, se văd bine numai obiectele îndepărtate. Se corectează tot cu lentile convergente.

# data[].attributes.body
https://www.colegiu.info/ochiul-sistem-optic-centrat
https://cufizicainainte.wordpress.com/ochiul/
Culegere fizică - Mihaela Chiriță
Manual fizică clasa a 9-a
https://www.fizichim.ro/docs/biologie/fizicainlumeavie/IV-ochiul-si-defectele-de-vedere/IV-1-ochiul-uman/

JOC
https://wordwall.net/resource/57038669

# data[].attributes.attachment_link.description
Crossword - Use the clues to solve the crossword. Tap on a word and type in the answer.