# data[].attributes.headline
דבר רב ביה"ס הרב אליהו ממן שליט"א

# data[].attributes.subject
דבר רב ביה"ס הרב אליהו ממן שליט"א

# data[].attributes.body
בחג הפסח, סביב שולחן ליל הסדר, ההגדה והמצות, שולחן ערוך לתפארה, ריח המצות הרענן, ניחוח היין ומראהו ובגדי החג החדשים, משרים אוירה חגיגית מיוחדת במינה. אולם כל אלו הם רק מסגרת ותפאורה להיבט הרוחני ולתוכן הפנימי של לילה מיוחד זה. הפסח, הגאולה, החירות, ניסי יציאת מצריים ושאר המסרים והרעיונות, שאותם

משמעות חג מבטאים המצה, המרור, ארבע הכוסות וכל מצוות החג ומנהגיו. מההיבט של "נפש יהודי", ליל הסדר הוא מעין ראש השנה ליצירת העם היהודי, וראש השנה לאמונה היהודית. האירועים ההסטוריים מאז אברהם אבינו, דרך הגלות והגאולה ממצרים, ועד למעמד הנשנב של מתן תורה בהר סיני וכריתת הברית הנצחית בין בורא העולם לעם ישראל,

הם האירועים המכוננים של עם ישראל ואמונתו. בלילה הזה מסופר סיפור יציאת מצריים ולידת העם היהודי מאב לבן, מדור לדור

בצורה חוויתית ומיוחדת, אבות המשפחה מעבירים את לפיד האמונה ולפיד העם היהודי אל הדור הצעיר.

נאמר בהגדה: "חייב אדם לראות את עצמו כאילו הוא יצא ממצריים". משמעות הדברים היא, כי המסרים של ההגדה מדברים אל כל יהודי באשר הוא, כל אחד יכול ללמוד מה מקומו ותפקידו כחלק מהעם ה"יוצא ממצריים", ומה המשמעות לחיי המעשה שלו.

חז"ל אומרים כי המצה נקראת "לחם עוני", כיון ש"עונים עליו דברים הרבה". בכך רמזו לנו כי ליל הסדר הוא אבן יסוד, ממנו ניתן לפתח וללמוד עניינים רבים.

ליל הסדר נשמר במסירות רבה, לאורך ההיסטוריה היהודית משך אלפי שנים, בכל התנאים ובכל המצבים. בהיותנו עם חופשי, כמו גם בגלות, במצור ובמצוק.

בתנאים של עוני ומחסור, כמו גם בעיתות עושר והרווחה. בגלוי ובסתר, בימי שמחה ובימי זעם. העם היהודי לדורותיו ידע והבין שהלילה הזה הוא יסוד וסוד קיומו הנצחי.

יהי רצון שכל דברי התורה שלוקטו ונכתבו בהגדה זאת, יהיו לעילוי נשמת כל הנרצחים והנופלים הי"ד, לזכות כל החטופים שישובו במהרה לבתיהם, לרפואת כל הפצועים, לשיקום כל הנפגעים ובתיהם ולהצלחת חיילי צה"ל וכוחות הביטחון.

נאחל לכם ולכל עם ישראל, לחוג את ליל הסדר בשמחה, בשפע והדר, מתוך חוויה רותנית אמיתית, התרוממות הרוח, ובחיבור אמיתי למשמעות היהודית הפנימית של החג.

בברכת חג פסח שמח וכשר!

ובתפילה "לשנה הבאה בירושלים הבנויה"

# data[].attributes.body
מי עמדה לישראל ובאיזה זכות ניצלו? הקב"ה הצילם בזכות והיא-

ו- 6 סדרי מדנה

ה-5 חומשי תורה

י-10 הדברות

א-1 אלוקינו !

# data[].attributes.headline
בתורה, השם השגור של החג הוא "חג המצות" ("את חג המצות תשמור" – שמות כג, טו, ועוד)[1]. ואילו בלשון חז"ל, וכך גם בלשוננו השגורה, שם החג הוא בדרך כלל "פסח", או "חג הפסח", "שביעי של פסח" ועוד.הקדושת לוי, בפירושו לפרשת בוא, מתייחס להבדל זה ומסביר זאת כך: נאמר בשיר השירים (ו, ג), "אני לדודי, ודודי לי", כלומר, עם ישראל מספר בשבחו של הקב"ה וכמה הקב"ה חשוב בעיניו ("אני לדודי"), אך הקב"ה מצידו, מספר בשבח ישראל ומדגיש כמה עם ישראל חשוב בעיניו ("ודודי לי"). 

# data[].attributes.subject
בתורה, השם השגור של החג הוא "חג המצות" ("את חג המצות תשמור" – שמות כג, טו, ועוד)[1]. ואילו בלשון חז"ל, וכך גם בלשוננו השגורה, שם החג הוא בדרך כלל "פסח", או "חג הפסח", "שביעי של פסח" ועוד.הקדושת לוי, בפירושו לפרשת בוא, מתייחס להבדל זה ומסביר זאת כך: נאמר בשיר השירים (ו, ג), "אני לדודי, ודודי לי", כלומר, עם ישראל מספר בשבחו של הקב"ה וכמה הקב"ה חשוב בעיניו ("אני לדודי"), אך הקב"ה מצידו, מספר בשבח ישראל ומדגיש כמה עם ישראל חשוב בעיניו ("ודודי לי"). 

# data[].attributes.body
אחד מי יודע הוא פיוט מפורסם הנאמר בסוף סדר פסח זהו שיר בסגנון שאלות ותשובות שבו לכל מספר מאחד עד שלוש עשרה מוצמדת משמעות סמלית מתוך עולם היהדות הפיוט עוזר לחזק את הקשר למסורת ולהנחיל ערכים יהודיים לילדים ולמבוגרים בצורה קליטה וזכירה

הסיבה שאומרים אותו בליל הסדר היא שהוא חלק מהפיוטים שנועדו לשמור על עירנות ושמחה לאחר קריאת ההגדה ואכילת האפיקומן כמו כן השיר מדגיש את האמונה והקשר בין עם ישראל לערכים המרכזיים בתור

# data[].attributes.body
עם בן אדם יתעסק בקדושה ויעשה מעשים טובים יצר הרע יתרחק ממנו והוא יהיה נקי מעוונותיו.

# data[].attributes.headline
 :"כל המרבה לספר ביציאת מצרים—הרי זה משובח"מדוע לא נאמר "כל המרבה לספר על יציאת מצרים"?אפשר להסביר שההגדה לא מדברת רק על סיפור ההיסטוריה, אלא על חוויית יציאת מצרים עצמה. כאשר אדם מספר ביציאת מצרים, הוא מכניס את עצמו לסיפור, מרגיש כאילו הוא עצמו יוצא ממצרים. זו גם הסיבה שאומרים: "בכל דור ודור חייב אדם לראות את עצמו כאילו הוא יצא ממצרים"—כי מטרת ההגדה היא להפוך את הסיפור למציאות חיה ומשמעותית בחיינו חג שמח !

# data[].attributes.subject
 :"כל המרבה לספר ביציאת מצרים—הרי זה משובח"מדוע לא נאמר "כל המרבה לספר על יציאת מצרים"?אפשר להסביר שההגדה לא מדברת רק על סיפור ההיסטוריה, אלא על חוויית יציאת מצרים עצמה. כאשר אדם מספר ביציאת מצרים, הוא מכניס את עצמו לסיפור, מרגיש כאילו הוא עצמו יוצא ממצרים. זו גם הסיבה שאומרים: "בכל דור ודור חייב אדם לראות את עצמו כאילו הוא יצא ממצרים"—כי מטרת ההגדה היא להפוך את הסיפור למציאות חיה ומשמעותית בחיינו חג שמח !

# data[].attributes.headline
בהגדה מופיע המשפט: "בכל דור ודור חייב אדם לראות את עצמו כאילו הוא יצא ממצרים."למה נאמר "לראות את עצמו" ולא "להרגיש" או "להאמין"?אפשר להסביר שביציאת מצרים לא הספיק רק להרגיש חופשי – היה צריך לראות את החירות בפועל, לשנות את המציאות. לכן, גם היום, חובתנו היא לא רק להאמין או לדמיין את הגאולה, אלא לראות אותה מתגשמת במעשים, בהתנהגות שלנו, בחינוך, ובאמונה שמובילה לשינוי אמיתי.

# data[].attributes.subject
בהגדה מופיע המשפט: "בכל דור ודור חייב אדם לראות את עצמו כאילו הוא יצא ממצרים."למה נאמר "לראות את עצמו" ולא "להרגיש" או "להאמין"?אפשר להסביר שביציאת מצרים לא הספיק רק להרגיש חופשי – היה צריך לראות את החירות בפועל, לשנות את המציאות. לכן, גם היום, חובתנו היא לא רק להאמין או לדמיין את הגאולה, אלא לראות אותה מתגשמת במעשים, בהתנהגות שלנו, בחינוך, ובאמונה שמובילה לשינוי אמיתי.

# data[].attributes.headline
מה נשתנה בלילה הזה מכול הלילות שדווקא בלילה הזה יצאנו ממצרים אחרי שנים רבות ויצאנו לגלות זה מה שנשתנה באותו הלילה

# data[].attributes.subject
מה נשתנה בלילה הזה מכול הלילות שדווקא בלילה הזה יצאנו ממצרים אחרי שנים רבות ויצאנו לגלות זה מה שנשתנה באותו הלילה

# data[].attributes.headline
אבישי נוס,כיתה ז2

# data[].attributes.subject
אבישי נוס,כיתה ז2

# data[].attributes.body
חידוש להגדת פסח-"יחץ" למה חוצים דווקא את המצה האמצעית? אולי כדי ללמד אותנו ללכת בדרך האמצע,ועוד- אם תאמר ששלושת המצות הם כנגד כהן לוי וישראל-לא כל כך ברור למה חוצים דווקא את המצה של לוי, אם תאמר כנגד אברהם יצחק ויעקב-זה יותר ברור, יצחק ויחץ זה אותם אותיות כמעט, ועוד-פסח הוא חג של "והגדת לבנך" של חינוך ,דומה שאין עוד חג של חינוך כמו פסח, ואין עוד אב שאנו יכולים ללמוד ממנו על חינוך כמו יצחק אבינו, על יצחק נאמר "ויאהב יצחק את עשו כי ציד בפיו" -זו שיטה חינוכית לפיה יש לאהב את השני בגלל נקודות הטוב שבו, כמו שמצינו בעשו-לאהב אותו כיון שציד בפיו, וזו שיטה שמצינו מכל האבות בעיקר אצל יצחק.

# data[].attributes.headline
חירות בלב ובמע

# data[].attributes.body
חירות בלב ובמעשה

פסח הוא זמן של חירות, לא רק מהעבר אלא גם מהדברים שקושרים אותנו היום. זו הזדמנות להשתחרר מהרגלים שמכבידים, ממחשבות מגבילות, ומכל מה שמעכב אותנו להיות הגרסה הטובה ביותר של עצמנו.

מי ייתן ונמצא חירות אמיתית – בלב, במעשה, ובדרכנו קדימה.

חג פסח שמח וכשר! 🌿🍷✨

# data[].attributes.headline
האגדה של פסח מספרת את סיפור יציאת מצרים, אחד הרגעים המכוננים בהיסטוריה היהודית. עם ישראל היה משועבד במצרים במשך מאות שנים, עד שה' שלח את משה להובילם לחירות. לאחר עשר המכות שהוטלו על המצרים, פרעה נכנע ושחרר את העם. בני ישראל יצאו ממצרים בחיפזון, ולכן לא הספיק בצקם להחמיץ – ומכאן מקור המצה.ליל הסדר, שבו קוראים את ההגדה, נועד לזכור ולהעביר את סיפור החירות מדור לדור באמצעות סמלים כמו ארבע הכוסות, המרור והמצה. המסר המרכזי הוא חשיבות החירות וההודיה על הגאולה.

# data[].attributes.subject
האגדה של פסח מספרת את סיפור יציאת מצרים, אחד הרגעים המכוננים בהיסטוריה היהודית. עם ישראל היה משועבד במצרים במשך מאות שנים, עד שה' שלח את משה להובילם לחירות. לאחר עשר המכות שהוטלו על המצרים, פרעה נכנע ושחרר את העם. בני ישראל יצאו ממצרים בחיפזון, ולכן לא הספיק בצקם להחמיץ – ומכאן מקור המצה.ליל הסדר, שבו קוראים את ההגדה, נועד לזכור ולהעביר את סיפור החירות מדור לדור באמצעות סמלים כמו ארבע הכוסות, המרור והמצה. המסר המרכזי הוא חשיבות החירות וההודיה על הגאולה.

# data[].attributes.headline
קוראים לחג פסח  "חג המ

# data[].attributes.body
קוראים לחג פסח "חג המצוות" כי יש בו הרבה מצוות

# data[].attributes.body
מדוע מצה נקראת “לחם עוני”?

חז”ל מסבירים (פסחים קט”ו, ב’) שהמצה היא “לחם שעונין עליו דברים הרבה” – כלומר, לחם שמעורר הרבה שאלות ודיונים.

אבל יש כאן רובד נוסף:

המצה היא גם סמל לענווה. היא פשוטה, בלי תפיחה, בלי גאווה – בדיוק כמו שמי שיוצא ממצרים, ממצב של עבדות, צריך להתרגל להנהגת ענווה ואמונה.

וזה עומק העניין – בפסח, אנחנו לא רק זוכרים את היציאה הפיזית ממצרים, אלא גם עובדים על יציאה מ”מצרים” האישיים שלנו, מכל מה שמגביל אותנו – דרך פשטות, אמונה והבנה שהגאולה מתחילה בענווה.

# data[].attributes.headline
חג הפסח נקרא גם "חג החירות" כי הוא מציין את יציאת בני ישראל מעבדות מצרית לחירות. אך אחד הדברים הפחות ידועים הוא תהליך הכנת המצה עצמו.

# data[].attributes.subject
חג הפסח נקרא גם "חג החירות" כי הוא מציין את יציאת בני ישראל מעבדות מצרית לחירות. אך אחד הדברים הפחות ידועים הוא תהליך הכנת המצה עצמו.

# data[].attributes.headline
מדוע 4 כוסות של יין בליל הסדר 

# data[].attributes.subject
מדוע 4 כוסות של יין בליל הסדר 

# data[].attributes.body
רוב האנשים יודעים שהסיבה לארבע כוסות היא כנגד 4 לשונות הגאולה שהקבה אמר למשה רבינו, ״והוצאתי״ ״והצלתי״ ״וגאלת״ ״ולקחת״

אבל פירוש נוסף מפתיע שמביא ה״חתם סופר״ בשם מדרש עתיק: ארבע כוסות מכוונים כנגד ארבעה של חלומות שמוזכרים בתורה

1. חלום פרעה על 7 הפרות הרזות והשמנות

2. חלום שבע השיבולים הרעים והטובים

3. חלום שר המשקים

4. חלום שר האופים

לפי זה דווקא דרך חלומותיו של פרעה שהיו קשורים לגלות וגאולת מצרים, תיקנו חזל לשתות ארבע כוסות-כדי להראות שהקבה הוא זה שמנהל את העולם גם דרך חלומות של גויים

# data[].attributes.headline
ההגדה מדברת על ארבעה בנים: חכם, רשע, תם ושאינו יודע לשאול. אך יש פרשנים שמציעים שיש גם בן חמישי – זה שאפילו לא מגיע לסדר. חידוש זה מדגיש את החשיבות של הכללת כולם במסורת והעברתה, אפילו לאלו שהתרחקו.

# data[].attributes.subject
ההגדה מדברת על ארבעה בנים: חכם, רשע, תם ושאינו יודע לשאול. אך יש פרשנים שמציעים שיש גם בן חמישי – זה שאפילו לא מגיע לסדר. חידוש זה מדגיש את החשיבות של הכללת כולם במסורת והעברתה, אפילו לאלו שהתרחקו.

# data[].attributes.headline
לחוות את הגאולה 

# data[].attributes.subject
לחוות את הגאולה 

# data[].attributes.body
משמעות ההגדלה בפסח – לא רק כמות, אלא עומק

בפסח אנו אומרים "כל המרבה לספר ביציאת מצרים – הרי זה משובח". לא מדובר רק בהארכת הזמן של הסדר, אלא בהעמקת ההבנה, בהרחבת הסיפור ובחיבורו לעולמנו האישי.

הגאון מווילנה מסביר שהגדלת סיפור יציאת מצרים היא הדרך לחוות את הגאולה גם בהווה, ולא רק לשחזר את העבר.

סטפני מלצנגר ח1

# data[].attributes.headline
אנחנו מחליטים אם לעשות טוב או רע ?

# data[].attributes.subject
אנחנו מחליטים אם לעשות טוב או רע ?

# data[].attributes.body
פסוק:

ביציאת מצרים נאמר: "ויחזק ה' את לב פרעה" (שמות י, כ) – למה ה' הקשה את ליבו? למה לא נתן לו לבחור לבד אם לשחרר את עם ישראל?

חידוש:

הרמב"ם מסביר שפרעה חטא כל כך הרבה פעמים שהתוצאה הייתה שהוא כבר לא היה חופשי להחליט. כלומר, כשהאדם מתרגל לעשות רע שוב ושוב – הוא מאבד את היכולת להשתנות.

מכאן אפשר ללמוד לחיים: כל החלטה קטנה שאנחנו עושים משפיעה עלינו. אם נתרגל לעשות טוב – יהיה לנו קל יותר להמשיך בדרך הזאת. אבל אם מתרגלים להתעלם מהטוב, עלול להיות קשה לצאת מזה.

# data[].attributes.headline
האם אנחנו מחליטים לעשות טוב או רע?

# data[].attributes.subject
האם אנחנו מחליטים לעשות טוב או רע?

# data[].attributes.body
פסוק:

ביציאת מצרים נאמר: "ויחזק ה' את לב פרעה" (שמות י, כ) – למה ה' הקשה את ליבו? למה לא נתן לו לבחור לבד אם לשחרר את עם ישראל?

חידוש:

הרמב"ם מסביר שפרעה חטא כל כך הרבה פעמים שהתוצאה הייתה שהוא כבר לא היה חופשי להחליט. כלומר, כשהאדם מתרגל לעשות רע שוב ושוב – הוא מאבד את היכולת להשתנות.

מכאן אפשר ללמוד לחיים: כל החלטה קטנה שאנחנו עושים משפיעה עלינו. אם נתרגל לעשות טוב – יהיה לנו קל יותר להמשיך בדרך הזאת. אבל אם מתרגלים להתעלם מהטוב, עלול להיות קשה לצאת מזה.

מיה תירם ח1

# data[].attributes.headline
למה חוצים דווקא את המצה האמצעית?

# data[].attributes.subject
למה חוצים דווקא את המצה האמצעית?

# data[].attributes.body
אולי כדי ללמד אותנו ללכת בדרך האמצע,ועוד- אם תאמר ששלושת המצות הם כנגד כהן לוי וישראל-לא כל כך ברור למה חוצים דווקא את המצה של לוי, אם תאמר כנגד אברהם יצחק ויעקב-זה יותר ברור, יצחק ויחץ זה אותם אותיות כמעט, ועוד-פסח הוא חג של "והגדת לבנך" של חינוך ,דומה שאין עוד חג של חינוך כמו פסח, ואין עוד אב שאנו יכולים ללמוד ממנו על חינוך כמו יצחק אבינו, על יצחק נאמר "ויאהב יצחק את עשו כי ציד בפיו" -זו שיטה חינוכית לפיה יש לאהב את השני בגלל נקודות הטוב שבו, כמו שמצינו בעשו-לאהב אותו כיון שציד בפיו, וזו שיטה שמצינו מכל האבות בעיקר אצל יצחק .

נעמי טולדנו ואנה בללי - כיתה ט'

# data[].attributes.headline
מה זה לשתות או לאכול "בהסבה" ? 

# data[].attributes.subject
מה זה לשתות או לאכול "בהסבה" ? 

# data[].attributes.body
מצוות הסבה היא תקנת חכמים שחייב כל אדם להסב בליל הסדר בעת אכילת המצה ושתיית ד' כוסות, כדרך בני חורין, על מנת שייראה את עצמו כאילו עתה יצא מעבדות לחירות. למרות שהחיוב להסב הוא בעת אכילת המצה ושתיית ד' כוסות, המסב בשאר הסעודה- הרי זה משובח.

ת. כיתה י'3

# data[].attributes.body
שהתקלקלו אויבנו

תליה ז1

# data[].attributes.body
שיגזרו עלינו גזרות טובות

# data[].attributes.body
שישרפו אויבנו

# data[].attributes.body
שיחזרו כל החטופים

# data[].attributes.headline
סיפור יציאת מצרים יגל מומיה

# data[].attributes.subject
סיפור יציאת מצרים יגל מומיה

# data[].attributes.body
להגדה של פסח לא מדברת רק על יציאת מצרים, אלא גם על הדרך האישית שלנו ממצרים האישית שלנו – כל אחד והמצרים שהוא עובר בחייו, ההתמודדויות, הקשיים והאתגרים. כל שנה, כשאנחנו מספרים את סיפור יציאת מצרים, אנחנו בעצם מספרים גם את הסיפור האישי שלנו – איך אנחנו מצליחים לצאת מה’מצרים’ האישיים שלנו ולחפש את החירות האמיתית

# data[].attributes.headline
ליל הסדר. איתי תוהמי

# data[].attributes.subject
ליל הסדר. איתי תוהמי

# data[].attributes.body
בליל הסדר אנחנו עושים דברים שונים מהרגיל כדי לעורר סקרנות, במיוחד אצל הילדים, ולגרום להם לשאול שאלות. השאלות האלה מובילות אותנו לספר את סיפור יציאת מצרים, וכך אנחנו מעבירים את המסורת לדור הבא.

# data[].attributes.body
בליל הסדר אנו שואלים "מה נשתנה" כדי להדגיש את השוני המהותי שבערב זה ביחס לכל שאר הלילות, ולכפר על כך את העברת הסיפור הלאה לדורות הבאים. השאלות הן למעשה דרך להבליט את המשמעות של ליל הסדר ולגרום לילדים, ובסופו של דבר גם למבוגרים, לחשוב ולהתמקד בתוכן ובערכים של חג הפסח.

במהלך השאלות, כל פרט מתבל את המסר שנושאים הלילה: מתי אוכלים מצה, מתי לא אוכלים חמץ, מתי שותים כוסות יין ולא מים, וכן מתי אוכלים מרור. כל אחד מהשינויים הללו מסמל את עקרון הייחוד של ליל הסדר – ערב של חידוש זיכרון של יציאת מצרים וההחלה של חוויית הגאולה.

החידוש שניתן להדגיש בליל הסדר הוא החשיבות של שאלת ה"איך", לא רק ה"איפה" ו"המתי". איך אנחנו חיים את יציאת מצרים היום? איך אנחנו מעבירים את המסר של החירות והמדרגות שהגענו אליהם בדור הזה, אולי על רקע האתגרים החדשים שאיתם אנחנו מתמודדים?

# data[].attributes.headline
לני לשאן נהוראי דוד

# data[].attributes.subject
לני לשאן נהוראי דוד

# data[].attributes.body
נושא שיעור: "הכוח של תשובה אמיתית"

המשמעות הפנימית של תשובה היא הרבה יותר מאשר רק בקשה למחילה על חטא. כל חטא שנעשה יוצר ריחוק בין האדם לבין ה' וכולל בתוכו חוסר איזון פנימי. כשלומדים תורה ומבינים את עומק המשמעות של תשובה, מבינים שהתשובה היא תיקון פנימי, שהיא לא רק תהליך של בקשת סליחה, אלא גם של חזרה לתקנה, לחיבור מחדש למי שאנחנו אמורים להיות, ולמעשה - לתכלית הקיום שלנו כאן בעולם.

הרב שניר גואטה מדבר פעמים רבות על הכוח העצום שיש לאדם להתחדש בכל מצב, גם אם נדמה שהוא נמצא במקום נמוך. יש כוח אדיר בתשובה. תשובה אמיתית לא רק עוזרת לאדם להחלים מטעויות שעשה, אלא היא מביאה אותו למקום גבוה יותר, למקום שהוא קרוב יותר לשורש הנשמה שלו.

הרב גואטה גם מביא את רעיון התשובה לא רק כעניין אישי אלא גם כחלק מקהל ישראל כולו. כל אחד מהאנשים בתפילה, בחיבור ובתשובה – יכול להיות שותף בתיקון הכלל, והמגמה היא לא רק תיקון אישי אלא גם תיקון של עם ישראל כולו.

המשמעות של תשובה זו היא שהאדם יכול לשוב תמיד, גם אם עשה טעות. יש לו את היכולת לבחור מחדש, לשוב ולבנות את עצמו. לעיתים, המשבר והכישלון הופכים לאבן דרך שהופכת את האדם לאדם יותר חזק, יותר צדיק, יותר מחובר עם ה'.

תשובה וענווה: הרב שניר גואטה מדגיש שהדרך להתקרב לדרך האמיתית של תשובה היא קודם כל ענווה. ענווה היא לא רק חוויה של השפלת עצמך, אלא של קבלה אמיתית של עצמך עם כל החסרונות והטעויות. זוהי ענווה שמביאה אותך למקום של כנות פנימית עם עצמך ועם ה'.

סיפור משמעותי מהחיים: הרב מספר על מקרים בחייו בהם נדרש להתמודד עם אתגרים אישיים, ואיך הדרך של חזרה בתשובה אמיתית שינתה את כיוונו ונתנה לו כוחות עצומים. הוא מציין גם איך כל אדם שמחפש את הדרך האמיתית, יכול למצוא אותה, לעיתים דווקא כאשר הוא מרגיש שהוא נמצא במצב "שפל".

הדבר החשוב לזכור, אומר הרב, הוא שהתשובה היא מסע ארוך, לא רגעי. כל צעד קטן לקראת ה' הוא חשוב ויקר. אל תתייאש – כל יום הוא הזדמנות חדשה להתחיל מחדש.

לסיכום, שיעור כזה יכול להיות חוויה מעצימה שמחדדת את המודעות שלנו לכוח הפנימי שיש לנו – היכולת להתרומם, להאמין בעצמנו, ולחזור בתשובה כשלב במימוש תכלית החיים שלנו.

# data[].attributes.body
https://prezi.com/p/edit/myeaktkiwogf/

ניב סופר ונהוראי דוד

# data[].attributes.attachment_link.description
Log into Prezi here. Get Prezi account access by signing into Prezi here, and start working on or editing your next great presentation.

# data[].attributes.headline
עבודה פסח מאור ירון וי

# data[].attributes.body
עבודה פסח מאור ירון ויואב

# data[].attributes.headline
מציגים:רעי פלג,שגיא מברט,נועם נגר.

# data[].attributes.subject
מציגים:רעי פלג,שגיא מברט,נועם נגר.

# data[].attributes.attachment_link.title
פסח רעי נועם שגיא

# data[].attributes.body
"שלא הספיק בצקם של אבותינו להחמיץ עד שנגלה עליהם מלך מלכי המלכים וגאלם"- אם עם ישראל היו בגלות 210 שנה, מדוע הקב"ה לא יכל לחכות עוד כמה דקות עד שיספיק הבצק להחמיץ, ונראה לומר שיש כאן מסר עמוק- גם אם הגאולה מתעכבת, ברגע שמגיע זמנה- היא תגיע בזמנו ללא עיכובים, גם אם יש סיבות מדוע כן לעכב אותה במקצת, כמו בגאולת מצרים שהייתה סיבה מדוע לעכב אותה-עד שיספיק הבצק להחמיץ.