# data[].attributes.body
1896. un 1897. gadā jaunstrāvnieku propagandas ietekmē sākās strādnieku streiki Rīgā, pieprasot darba apstākļu uzlabošanu, emancipāciju, brīvību. 1897. gada vasarā lielāko daļu zināmāko jaunstrāvnieku varas iestādes arestēja par pretvalstisku aģitāciju un 1899. gadā tiesāja.

# data[].attributes.body
Miķelis Valters  1903. gadā publiski pauda ideju par nepieciešamību Latvijai atdalīties no Krievijas Impērijas un kļūt par patstāvīgu politisku veidojumu. Šveicē iznākošajā žurnālā “Proletārietis”.

# data[].attributes.body
Latvijas Sociāldemokrātiskās partijas pārstāvis Fēlikss Cielēns 1915. gadā izstrādāja Latvijas politiskās autonomijas projektu. Tajā izskanēja prasība apvienot visas latviešu apdzīvotās zemes, kā arī izveidot vietējo parlamentu ar likumdošanas tiesībām.

# data[].attributes.body
Pirmie Latvijas neatkarības ideju 1917. gada vidū sāka popularizēt Latviešu nacionāldemokrātu partijas pārstāvji Maskavā.

# data[].attributes.body
LPNP 1917.gadā pieņemtā deklarācija “Ārvalstīm un tautām” pasludināja Latviju par autonomu valstsvienību. LPNP loceklis un Krievijas Satversmes sapulces deputāts Jānis Goldmanis uzstājās Satversmes sapulces sēdē un pasludināja, ka Latvijas politiskās nākotnes jautājums nav vairs Krievijas iekšējā lieta, bet tas jāizšķir starptautiski.

# data[].attributes.headline
Ceļš valsts nostiprināšanā (1919. – 1920.gads Brīvības cīņas)

# data[].attributes.subject
Ceļš valsts nostiprināšanā (1919. – 1920.gads Brīvības cīņas)

# data[].attributes.body
Latvijas Republikas teritorijā iebrukušo Padomju Krievijas karaspēku, kas izvērtās cīņās par neatkarīgu un demokrātisku Latvijas republiku. Cīņas ietvēra dažādas pilsoņu karam raksturīgas epizodes. Karadarbība sākās drīz pēc Latvijas valsts pasludināšanas 1918. gada 18. novembrī un beidzās līdz ar Latvijas—Krievijas miera līguma noslēgšanu 1920. gada 11. augustā.

# data[].attributes.body
1919. gada 3. martā apvienotie vācu un latviešu spēki, kuros ietilpa Golca Dzelzs divīzija un Kalpaka brigāde (1919. g. 5. janvārī tika izveidots Latviešu atsevišķais bataljons, ko komandēja Oskars Kalpaks), sāka uzbrukumus. Stučkas Pagaidu valdības rīcībā bija aptuveni 7500 karavīru.

# data[].attributes.body
Golcs 1919.g. 22. maijā pavēlēja uzbrukt Rīgai, lai palielinātu Niedras valdības autoritāti. Baloža brigādei nācās cīnīties kopā ar vācu vienībām pret bīstamāko ienaidnieku – latviešu lieliniekiem. 22. maijā vācu vienības ieņēma , kā rezultātā sākās „Baltais Terors”. Tas tika pārtraukts 23. maijā, kad iejaucās Baloža brigāde un sabiedroto pārstāvji.

# data[].attributes.body
1919. g. 8. oktobrī Bermonta – Golca armija sāka uzbrukumu Rīgai. Golca rīcībā bija ap 45 000 vīru, 100 lielgabali, 600 ložmetēji un 120 lidmašīnas. Rīgas frontē tiem pretī stājās 12 000 vīru, 9 lielgabali un 68 ložmetēji. Pārējā Latvijas armija cīnījās Latgales frontē pret boļševikiem.

# data[].attributes.body
1920. gada 11. augustā Rīgā abu valstu delegācijas parakstīja miera līgumu. Padomju Krievija atzina Latvijas valsts neatkarību. Tā apņēmās Latvijai izmaksāt 4 milj. zelta rubļu atlīdzību par kara laikā evakuētajām materiālajām vērtībām, kā arī garantēja latviešu bēgļiem tiesības atgriezties dzimtenē.

# data[].attributes.headline
Ceļš Latvijas Republikas attīstībā (1920. – 1940. gads).

# data[].attributes.subject
Ceļš Latvijas Republikas attīstībā (1920. – 1940. gads).

# data[].attributes.body
Satversmes sapulce (1920–1922) 150 deputātu sastāvā pirmo reizi sanāca 01.05.1920. un 15.02.1922. pieņēma Satversmi, pasludinot, ka Latvija ir neatkarīga demokrātiska republika, kurā Latvijas valsts suverēnā vara pieder Latvijas tautai.

# data[].attributes.body
Tika izveidotas augstskolas – Latvijas Universitāte (LU), Latvijas Māksla akadēmija un Latvijas Konservatorija (visas 1923. gadā).

# data[].attributes.body
Autoritārais režīms Latvijā

1934. gadā Ministru prezidents K. Ulmanis īstenoja antikonstitucionālu valsts apvērsumu, izveidojot autoritāru režīmu. Uz sešiem mēnešiem tika izsludināts karastāvoklis. Tika apsolīta nekad neīstenota Satversmes reforma.

# data[].attributes.body
Tika izdots enciklopēdisks izdevums “Latviešu konversācijas vārdnīca” (1927–1940) un “Latviešu valodas vārdnīca” (1923–1932). Iznāca nebijis skaits laikrakstu un žurnālu. Nozīmīgu vietu ieņēma valsts un sabiedrisko organizāciju prese.

# data[].attributes.body
23.08.1939. PSRS un Vācijas ārlietu resoru vadītāji Vjačeslavs Molotovs un Joahims fon Ribentrops Maskavā parakstīja slepeno papildu protokolu pie PSRS un Vācijas neuzbrukšanas līguma, kas noteica, ka Latvija ietilpst PSRS interešu sfērā (Molotova–Ribentropa pakts).

# data[].attributes.headline
Ceļš atmiņās par “padomju laikiem” (1945. – 1985.gads)

# data[].attributes.subject
Ceļš atmiņās par “padomju laikiem” (1945. – 1985.gads)

# data[].attributes.body
Tā 1948. gadā tika atjaunota Dziesmu svētku tradīcija. Svētkus piesaistīja Padomju Latvijas gadadienām (21.07.), un to uzdevums bija apliecināt latviešu nacionālās kultūras uzplaukumu Latvijas Padomju Sociālistiskajā Republikā (LPSR).

# data[].attributes.body
1948. gada beigās Maskava nolēma Baltijas republikās īstenot vispārēju kolektivizāciju, pielietojot represijas kā efektīvāko līdzekli savu mērķu sasniegšanai.

# data[].attributes.body
1949. gada deportācijas mērķis bija salauzt zemniecības pretestību kolhoziem, bet vienlaicīgi arī padarīt neiespējamu nacionālo partizānu cīņu, ko līdz 50. gadu sākumam visumā izdevās panākt, lai gan atsevišķi partizāni darbojās līdz 1956.–1957. gadam.

# data[].attributes.body
1979. gadā tika izziņots 45 okupēto Baltijas valstu cilvēktiesību aizstāvju aicinājums anulēt Molotova—Ribentropa paktu, kas kļuva pazīstams kā Baltijas harta.

# data[].attributes.body
1966.gadā tika uzcelta Pļaviņu HES, kā rezultātā tika appludināta gleznaina vieta pie Daugavas – Staburaga klints

# data[].attributes.headline
Ceļš valsts atjaunošanā (1985. -  mūsdienām)

# data[].attributes.subject
Ceļš valsts atjaunošanā (1985. -  mūsdienām)

# data[].attributes.body
1989. gada 31. maijā Latvijas Tautas frontes valde aicināja sākt diskusiju par pilnīgu Latvijas valstisko neatkarību. 28. jūlijā Latvijas PSR Augstākā padome pieņēma "Deklarāciju par Latvijas PSR suverenitāti", kurā Latvijas PSR likumdošanu pasludināja par pārāku pār PSRS likumdošanu.

# data[].attributes.body
Akcija Igaunijā, Latvijā un Lietuvā, kas notika 1989. gada 23. augustā plkst. 19.00, kad apmēram divi miljoni cilvēku, sadevušies rokās, vismaz 15 minūtes veidoja apmēram 670 km garu dzīvo ķēdi, kas savienoja Baltijas valstu galvaspilsētas.

# data[].attributes.body
1990. gada 3. maijā Latvijas PSR Augstākā Padome sanāca uz pirmo sēdi. 4. maijā tā pieņēma deklarāciju "Par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu", ar kuru tika atjaunota Satversmes sapulces 1922. gada 15. februārī pieņemtā Latvijas Republikas Satversme.

# data[].attributes.body
Latvijas pievienošanās Eiropas Savienībai notika 2004. gada 1. maijā. Latvija kļuva par vienu no tolaik 25 Eiropas Savienības dalībvalstīm.

# data[].attributes.body
2002. gada 21. novembrī NATO dalībvalstu vadītāju sanāksmē Prāgā, Čehijā, Latvija kopā ar citām sešām kandidātvalstīm tika uzaicināta pievienoties NATO. Tādējādi aizsākās pēdējais posms, pirms Latvija kļuva par pilntiesīgu NATO dalībvalsti, t.i.,  2004. gada 29. martā.

# data[].attributes.body
1.  Jau no paša sākuma par brīvu Latviju pauda idejas publiski rakstos, nebaidoties par sekām. Tas bija patriotisms cilvēkos, lai Latvija kļūtu brīva.
2. 1984. gadā atjaunojot  Dziesmu svētkus tās galvenais uzdevums bija apliecināt nacionālo kultūras uzplaukumu, kas  tika pietuvināti padomju Latvijas gadadienām.