# data[].attributes.headline
Društveni prostor za interakciju i grupni boravak

# data[].attributes.subject
Društveni prostor za interakciju i grupni boravak

# data[].attributes.headline
Primjer mosta i jezera u engleskom perivoju 

# data[].attributes.subject
Primjer mosta i jezera u engleskom perivoju 

# data[].attributes.headline
Park Maksimir                                 Otvoren je i nastao je u 18. stoljeću, ima elemente engleskog perivoja: nepravilna forma, vijugave staze, prirodni pejzaži, jezera i mostići, šume. Povijesno je uređen u duhu romantizma  

# data[].attributes.subject
Park Maksimir                                 Otvoren je i nastao je u 18. stoljeću, ima elemente engleskog perivoja: nepravilna forma, vijugave staze, prirodni pejzaži, jezera i mostići, šume. Povijesno je uređen u duhu romantizma  

# data[].attributes.body
Ima elemente engleskog perivoja: nepravilna forma, vijugave staze, prirodni pejzaži, jezera, šume

Povijesno uređen u duhu romantizma

# data[].attributes.headline
Ekološka psihologija proučava kako okruženje oblikuje emocije, ponašanje i misli, analizirajući odnos između ljudi i njihovog fizičkog i društvenog prostora.
Priroda često smanjuje stres, poboljšava raspoloženje i potiče kognitivne funkcije, dok gužve, buka i zatvoreni prostori mogu povećati tjeskobu i smanjiti koncentraciju. Dugotrajna izloženost stresnim urbanim sredinama može negativno utjecati na mentalno zdravlje.

# data[].attributes.subject
Ekološka psihologija proučava kako okruženje oblikuje emocije, ponašanje i misli, analizirajući odnos između ljudi i njihovog fizičkog i društvenog prostora.
Priroda često smanjuje stres, poboljšava raspoloženje i potiče kognitivne funkcije, dok gužve, buka i zatvoreni prostori mogu povećati tjeskobu i smanjiti koncentraciju. Dugotrajna izloženost stresnim urbanim sredinama može negativno utjecati na mentalno zdravlje.

# data[].attributes.body
Priroda često smanjuje stres i potiče osjećaj smirenosti, dok gužve, buka i zatvoreni prostori mogu pojačati tjeskobu. Amigdala, koja upravlja emocijama poput straha i stresa, aktivira se u prijetećim situacijama (npr. gužve, mračne ulice), dok mirni prostori, poput prirode, smanjuju njezinu aktivnost i potiču opuštanje.

Silvologija je znanstvena disciplina (naziv potječe od latinske riječ silva (šuma) i grčke riječi logos (znanost.)) koja proučava šume, njihov rast, razvoj i ekološke odnose unutar šumskih ekosustava.

Također se bavi načinima održivog upravljanja šumama te istražuje njihov utjecaj na okoliš i čovjeka.

Fitoncidi – biološki aktivne tvari antimikrobnih svojstava koje proizvode biljke sjemenjače kako bi uništile mikroorganizme, insekte i druge štetnike koji ugrožavaju zdravlje biljke. Ove tvari također imaju pozitivan utjecaj na ljudsko zdravlje – dokazano je da smanjuju stres, jačaju imunološki sustav i poboljšavaju raspoloženje.

Amigdala je struktura u mozgu ključna za obradu emocija, straha i stresa. Amigdala se može aktivirati zbog izlaganja prijetećim ili stresnim podražajima kao što su buka, gužva, zagađenje... Posljedice aktivacije su povećan stres, anksioznost i pojačana percepcija opasnosti, što može utjecati na mentalno zdravlje. Boravak u prirodi može smanjiti aktivnost amigdale, što stvara osjećaj smirenosti i manju razinu stresa.

# data[].attributes.headline
Silvologija je znanstvena disciplina (naziv potječe od latinske riječ silva (šuma) i grčke riječi logos (znanost.)) koja proučava šume, njihov rast, razvoj i ekološke odnose unutar šumskih ekosustava. 

# data[].attributes.subject
Silvologija je znanstvena disciplina (naziv potječe od latinske riječ silva (šuma) i grčke riječi logos (znanost.)) koja proučava šume, njihov rast, razvoj i ekološke odnose unutar šumskih ekosustava. 

# data[].attributes.body
Također se bavi načinima održivog upravljanja šumama te istražuje njihov utjecaj na okoliš i čovjeka.

# data[].attributes.headline
Ekološka psihologija proučava kako okruženje oblikuje emocije, ponašanje i misli, analizirajući odnos između ljudi i njihovog fizičkog i društvenog prostora.
Priroda često smanjuje stres, poboljšava raspoloženje i potiče kognitivne funkcije, dok gužve, buka i zatvoreni prostori mogu povećati tjeskobu i smanjiti koncentraciju. Dugotrajna izloženost stresnim urbanim sredinama može negativno utjecati na mentalno zdravlje

# data[].attributes.subject
Ekološka psihologija proučava kako okruženje oblikuje emocije, ponašanje i misli, analizirajući odnos između ljudi i njihovog fizičkog i društvenog prostora.
Priroda često smanjuje stres, poboljšava raspoloženje i potiče kognitivne funkcije, dok gužve, buka i zatvoreni prostori mogu povećati tjeskobu i smanjiti koncentraciju. Dugotrajna izloženost stresnim urbanim sredinama može negativno utjecati na mentalno zdravlje

# data[].attributes.body
Priroda često smanjuje stres, poboljšava raspoloženje i potiče kognitivne funkcije, dok gužve, buka i zatvoreni prostori mogu povećati tjeskobu i smanjiti koncentraciju. Dugotrajna izloženost stresnim urbanim sredinama može negativno utjecati na mentalno zdravlje.

# data[].attributes.headline
Fitoncidi – biološki aktivne tvari antimikrobnih svojstava koje proizvode biljke sjemenjače kako bi uništile mikroorganizme, insekte i druge štetnike koji ugrožavaju zdravlje biljke. Ove tvari također imaju pozitivan utjecaj na ljudsko zdravlje – dokazano je da smanjuju stres, jačaju imunološki sustav i poboljšavaju raspoloženje

# data[].attributes.subject
Fitoncidi – biološki aktivne tvari antimikrobnih svojstava koje proizvode biljke sjemenjače kako bi uništile mikroorganizme, insekte i druge štetnike koji ugrožavaju zdravlje biljke. Ove tvari također imaju pozitivan utjecaj na ljudsko zdravlje – dokazano je da smanjuju stres, jačaju imunološki sustav i poboljšavaju raspoloženje

# data[].attributes.headline
Amigdala je struktura u mozgu ključna za obradu emocija, straha i stresa. Amigdala se može aktivirati zbog izlaganja prijetećim ili stresnim podražajima kao što su buka, gužva, zagađenje... Posljedice aktivacije su povećan stres, anksioznost i pojačana percepcija opasnosti, što može utjecati na mentalno zdravlje. Boravak u prirodi može smanjiti aktivnost amigdale, što stvara osjećaj smirenosti i manju razinu stresa.

# data[].attributes.subject
Amigdala je struktura u mozgu ključna za obradu emocija, straha i stresa. Amigdala se može aktivirati zbog izlaganja prijetećim ili stresnim podražajima kao što su buka, gužva, zagađenje... Posljedice aktivacije su povećan stres, anksioznost i pojačana percepcija opasnosti, što može utjecati na mentalno zdravlje. Boravak u prirodi može smanjiti aktivnost amigdale, što stvara osjećaj smirenosti i manju razinu stresa.

# data[].attributes.headline
Zelena potkova.                                                To je francuski tip perivoja, čini ju niz trgova i parkova u pravilnom, simetričnom rasporedu, geometrijski uređeni vrtovi te je urbanistički planirani

# data[].attributes.subject
Zelena potkova.                                                To je francuski tip perivoja, čini ju niz trgova i parkova u pravilnom, simetričnom rasporedu, geometrijski uređeni vrtovi te je urbanistički planirani

# data[].attributes.headline
Mirisi šuma-mogu se koristiti eterična ulja poput bora, cedra, eukaliptusa ili čempresa u difuzoru, kako bi se bolje dočarao šumski ugođaj u prostoriji.

# data[].attributes.subject
Mirisi šuma-mogu se koristiti eterična ulja poput bora, cedra, eukaliptusa ili čempresa u difuzoru, kako bi se bolje dočarao šumski ugođaj u prostoriji.

# data[].attributes.headline
Zvuci ptica, vjetra i lišća u razredu pridonose ambijentu i relaksaciji na više načina-puštanjem zvukova u razredu potiče se pažnja i fokus te se stvara ugodniji prostor za učenje, odnosno pridonosi  toplinu umjesto hladne tišine. 

# data[].attributes.subject
Zvuci ptica, vjetra i lišća u razredu pridonose ambijentu i relaksaciji na više načina-puštanjem zvukova u razredu potiče se pažnja i fokus te se stvara ugodniji prostor za učenje, odnosno pridonosi  toplinu umjesto hladne tišine. 

# data[].attributes.headline
Učionicu možemo ukrasiti raznom faunom(umjetnom) kako bi joj dali ugođaj prirode( Maksimira).

# data[].attributes.subject
Učionicu možemo ukrasiti raznom faunom(umjetnom) kako bi joj dali ugođaj prirode( Maksimira).

# data[].attributes.headline
sličnost i razlike maksimira i zelene potkove                                                        Šličnosti: Oba su javni gradski perivoji dostupni su svim građanima za šetnju, odmor i rekreaciju. Oba imaju kulturno-povijesnu važnost, Maksimir je jedan od prvih javnih parkova u ovom dijelu Europe, a Zelena potkova je važan urbanistički element Zagreba. Oba imaju uređene staze i zelene površine, iako su različitog stila, oba prostora imaju šetnice, klupe ,  uređene dijelove.                  

# data[].attributes.subject
sličnost i razlike maksimira i zelene potkove                                                        Šličnosti: Oba su javni gradski perivoji dostupni su svim građanima za šetnju, odmor i rekreaciju. Oba imaju kulturno-povijesnu važnost, Maksimir je jedan od prvih javnih parkova u ovom dijelu Europe, a Zelena potkova je važan urbanistički element Zagreba. Oba imaju uređene staze i zelene površine, iako su različitog stila, oba prostora imaju šetnice, klupe ,  uređene dijelove.                  

# data[].attributes.headline
Razlike: Stil Maksimir je engleski perivoj s nepravilnim oblicima i prirodnim izgledom, dok je Zelena potkova uređena u francuskom stilu s pravilnim, simetričnim rasporedom staza i cvjetnjaka. Veličinom, Maksimir je velik prirodni park s jezerima i šumama, dok je Zelena potkova urbanistički oblikovan niz manjih parkova u centru grada.Elementi u prostoru, Maksimir ima jezera, mostiće, šumske dijelove i paviljone, dok Zelena potkova sadrži cvjetne gredice, fontane i spomenike.     

# data[].attributes.subject
Razlike: Stil Maksimir je engleski perivoj s nepravilnim oblicima i prirodnim izgledom, dok je Zelena potkova uređena u francuskom stilu s pravilnim, simetričnim rasporedom staza i cvjetnjaka. Veličinom, Maksimir je velik prirodni park s jezerima i šumama, dok je Zelena potkova urbanistički oblikovan niz manjih parkova u centru grada.Elementi u prostoru, Maksimir ima jezera, mostiće, šumske dijelove i paviljone, dok Zelena potkova sadrži cvjetne gredice, fontane i spomenike.     

# data[].attributes.headline
Društveni prostor za interakciju i grupni boravak

# data[].attributes.subject
Društveni prostor za interakciju i grupni boravak

# data[].attributes.headline
Razred možemo ukrasiti drvenim stolićima nepravilnih oblika, jastucima s uzorkom lišća, tamnozelenim zavjesama te bi tako upotpunili izgled učionice.

# data[].attributes.subject
Razred možemo ukrasiti drvenim stolićima nepravilnih oblika, jastucima s uzorkom lišća, tamnozelenim zavjesama te bi tako upotpunili izgled učionice.

# data[].attributes.headline
Obala Trećeg jezera. Potok koji se slijeva u Jezero. Patke i zvuk ptica. Staza udaljena od glavnih pravaca kretanja. Zrake Sunca koje prodiru i pogled u daljinu.

# data[].attributes.subject
Obala Trećeg jezera. Potok koji se slijeva u Jezero. Patke i zvuk ptica. Staza udaljena od glavnih pravaca kretanja. Zrake Sunca koje prodiru i pogled u daljinu.

# data[].attributes.headline
Društveni prostor za interakciju i grupni boravak

# data[].attributes.subject
Društveni prostor za interakciju i grupni boravak

# data[].attributes.headline
Klupica s pogledom na Treće jezero. Ljudi gotovo da i nema. 

# data[].attributes.subject
Klupica s pogledom na Treće jezero. Ljudi gotovo da i nema. 

# data[].attributes.headline
Društveni prostor za interakciju i grupni boravak

# data[].attributes.subject
Društveni prostor za interakciju i grupni boravak

# data[].attributes.headline
Obala Trećeg jezera. Idealna za intimu i opuštanje. Kornjače na obali. Proljeće u dolasku.

# data[].attributes.subject
Obala Trećeg jezera. Idealna za intimu i opuštanje. Kornjače na obali. Proljeće u dolasku.

# data[].attributes.headline
Obala Trećeg jezera. Preporučujemo Beethovenovu Pastoralnu simfoniju kao zvučnu pozadinu. 

# data[].attributes.subject
Obala Trećeg jezera. Preporučujemo Beethovenovu Pastoralnu simfoniju kao zvučnu pozadinu. 

# data[].attributes.headline
Livada kraj Drugog jezera. Ležajke za “ubiti oko”.

# data[].attributes.subject
Livada kraj Drugog jezera. Ležajke za “ubiti oko”.

# data[].attributes.headline
Livada kraj Drugog jezera. Patke, žuto cvijeće, ležajke. Svatko u svome svijetu.

# data[].attributes.subject
Livada kraj Drugog jezera. Patke, žuto cvijeće, ležajke. Svatko u svome svijetu.

# data[].attributes.headline
Trenutak za zasladiti se na travnato cvjetnoj livadi kraj Drugog jezera. 

# data[].attributes.subject
Trenutak za zasladiti se na travnato cvjetnoj livadi kraj Drugog jezera. 

# data[].attributes.headline
Ligustrum iaponicum - japanski ligustrum

# data[].attributes.subject
Ligustrum iaponicum - japanski ligustrum

# data[].attributes.headline
Primjer vijugavih putova i nepravilnih staza 

# data[].attributes.subject
Primjer vijugavih putova i nepravilnih staza 

# data[].attributes.headline
Biljke unose život u prostor — razred postaje topliji, ljepši i opušteniji. Cvijeće dodaje boje i mirise.

# data[].attributes.subject
Biljke unose život u prostor — razred postaje topliji, ljepši i opušteniji. Cvijeće dodaje boje i mirise.

# data[].attributes.headline
Styphnolobium iaponicum - japanska sofora

# data[].attributes.subject
Styphnolobium iaponicum - japanska sofora

# data[].attributes.headline
Par jednostavnih biljaka koje djeca mogu zajedno njegovati. „Razredna biljka“ kojoj učenici daju ime i brinu o njoj kroz tjedne zadatke.

# data[].attributes.subject
Par jednostavnih biljaka koje djeca mogu zajedno njegovati. „Razredna biljka“ kojoj učenici daju ime i brinu o njoj kroz tjedne zadatke.

# data[].attributes.body
• „Razredna biljka“ kojoj učenici daju ime i brinu o njoj kroz tjedne zadatke.

# data[].attributes.headline
	Zidne tapete ili posteri s motivima prirode (šume, planine, rijeke, livade). Učenici mogu crtati ili fotografirati prirodu pa se napravi „prirodna galerija“.

# data[].attributes.subject
	Zidne tapete ili posteri s motivima prirode (šume, planine, rijeke, livade). Učenici mogu crtati ili fotografirati prirodu pa se napravi „prirodna galerija“.