# data[].attributes.body
Funktionel grammatik:

•er kontekstualiseret

•opstår i forbindelse med kommunikative behov

•inddrager både input og output-orienterede øvelser

•øves gennem meningsfulde aktiviteter og tasks

•inkluderer bevidstgørende, opdagende aktiviteter - ”eleven som sprogdetektiv”

# data[].attributes.headline
Skriftlighed - superhelten og bæredygtighed

# data[].attributes.subject
Skriftlighed - superhelten og bæredygtighed

# data[].attributes.headline
Bæredygtighed i Frankrig og frankofone lande

# data[].attributes.subject
Bæredygtighed i Frankrig og frankofone lande

# data[].attributes.body
Et eksempel på et undervisningsforløb om bæredygtighed i Frankrig baseret på denne video: Loi anti-gaspillage pour une économie circulaire : comment va-t-elle changer notre quotidien ? (youtube.com)

# data[].attributes.body
Plakat med forslag til en bæredygtig livsstil.

# data[].attributes.body
GOUTTOMATE.pdf (editions-thierry-magnier.com)

ob_c90f97_poeme-comptine-climat-zero-dechet-mate.pdf (over-blog-kiwi.com)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Julien Doré, l'ami de la Terre et des animaux

De retour après des années d'absence, Julien Doré a sorti le titre engagé La Fièvre en juin 2020. "Le monde a changé, il s'est déplacé quelques vertèbres", entonne le chanteur, qui aborde à travers ce titre différentes thématiques liées à l'environnement, dont la hausse des températures et la surconsommation.

Ce n'est pas la première fois que le chanteur s'engage : végétarien, il mène aussi un combat pour la cause animale. En juillet 2017, en concert aux Arènes de Nîmes - qui accueillent des corridas - il reprend "La Corrida" de Francis Cabrel, titre jugé anti-corrida. Son engagement est d'ailleurs bien présent dans plusieurs de ses clips dont "Le lac" en 2016, tourné à la montagne puis à la mer. Julien Doré y est entouré d' animaux sauvages et protégés comme des loups.

Le cri d'alarme d'Angèle

Dans une chanson sans titre, enregistrée à l'improviste et publiée sur Instagram en 2019, Angèle alerte sur le réchauffement climatique. Et critique le déni face à la situation environnementale actuelle. La chanteuse belge l'a écrite en pleine canicule après avoir lu l'article "La Terre vit sa période la plus chaude depuis 2000 ans", paru dans Le Monde le 27 juillet 2019. Elle témoigne de son angoisse : "Ce que la canicule, les 42 degrés, les articles alarmant sur l'état de notre planète et les critiques sur Greta Thunberg m'inspirent... (J'ai hésité à dire : 'on sera tous morts' au lieu de 'il sera trop tard' mais après je me suis dit que c'était peut être trop triste comme fin)".

Son frère Roméo Elvis est également artiste. Engagé, il s'est exprimé à de nombreuses reprises sur l'écologie et en faveur de l'environnement à travers des prises de parole publiques en interview, sur les réseaux sociaux ou en appelant à signer des pétitions, notamment contre l'usage des bouteilles en plastique.

La jeunesse appelle au changement

Dans Y'a plus de saison, c'est sur un air de guitare que Gauvain Sers s'interroge sur l'avenir de la planète dans 100 ans. Il s'inquiète du dérèglement climatique et déplore certaines actions néfastes de l'Homme et leur impact sur les générations futures. Avant la sortie officielle de sa chanson, Gauvain Sers dit avoir d'ailleurs reçu une lettre de Joachim, un petit garçon qui lui a précisé : "J'aimerais bien que tu écrives une chanson sur le changement climatique parce que ça devient une grosse urgence". "Bien sûr, j'avais déjà écrit la chanson quand j'ai reçu ce petit mot de Joachim mais quand même, c'est une drôle de coïncidence... ", a raconté le chanteur sur les réseaux sociaux.

Quand le hip-hop rencontre l'écologie

Dans la chanson S.O.S (Mother Nature) de son album Songs About Girls sorti en 2007, Will I Am du groupe américain Black Eyed Peas dénonce lui aussi le comportement de la société vis-à-vis de notre planète Terre. Il évoque le fait que la "mère Nature" fragile, est en train de mourir, et que cela arrive car depuis plus de 50 ans, la Terre - comme ses ressources - étant prise pour acquise. Mais qu'elle meurt dans l'indifférence, malgré le fait qu'il y ait des signes comme l'augmentation des températures ou des tornades, la société étant trop préoccupée par le fait de gagner de l'argent pour s'en soucier. Le chanteur pointe également du doigt l'inaction des politiques, qu'il accuse de ne rien faire pour sauver la planète et de mentir sur la situation, étant trop "corrompus". Il en appelle à Dieu pour qu'il envoie un ange aider la Terre.

(Audio uniquement)

Assassin : des rappeurs précurseurs en France

"Comment ne pas respecter la nature ? Sachant que si l'air est pur, il peut avoir un futur". En 1992 déjà, le groupe de rap français Assassin alertait sur les dégâts causés par l'Homme sur la planète. Avec le titre L'Ecologie : Sauvons la Planète ! issu de l'album Le Futur, que nous réserve-t-il ?, les membres du groupe appellent à s'engager dans le refrain : "Êtes-vous en accord avec les essais nucléaires ? - Non ! Êtes-vous en accord avec la pollution des mers ? - Non ! Appréciez-vous tous les déchets dans l'atmosphère ? - Non ! Sauvons la terre ! Sauvons la terre !". Outre la chanson, leur engagement politique et social se fait aux côtés d'associations et de militants. Le groupe figure parmi les premiers artistes à avoir porté des messages écologiques dans le milieu du rap, avec NTM et IAM.
VIDÉO SUR LE MÊME SUJET

# data[].attributes.attachment_link.title
Cinq chansons sur l'urgence écologique à écouter

# data[].attributes.attachment_link.description
Surconsommation, pollution de l'air, des océans, ou condition animale... Ces musiciens utilisent leurs chansons pour faire passer des messages engagés et pousser le public à agir au quotidien, ou tout du moins à se questionner.

# data[].attributes.body
Argumenter for bæredygtighed i sprogfag:

Transnationalt emne

Elevernes motivation - relatérbart (går ind i deres hverdagsemner)

FN's verdensmål (vi skal!)

Giver mulighed for praksisfaglighed og tværfaglige forløb m. naturfag fx. udeskole

Sprogfagenes relevans (man kan også arbejde med de vigtige emner i sprogfagene - og vi har endda flere perspektiver!)

Andre forståelser end klima, fx. bæredygtig læring

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bæredygtighed, grøn dannelse eller grøn skole. Kært barn har mange navne. Uanset hvad man kalder det, er der en global nødvendighed for at udvikle et ansvarligt handleperspektiv hos både det enkelte individ og på samfundsplan.

Grundskolen er en central medspiller i at uddanne elever til netop at tage medansvar i såvel eget som andres liv; både lokalt, nationalt og globalt.

Her skal man huske på, at bæredygtighed drejer sig om mere end naturfag, og undervisning i bæredygtighed kan have mange forskellige perspektiver. Det kan både være økonomiske, samfundsmæssige, sociale og naturvidenskabelige problemstillinger, der hænger sammen, og man får et forskelligt svar på, hvad bæredygtighed er, alt efter hvilket perspektiv, man anskuer spørgsmålet fra.

Der kan undervisningen i sprogfagene række ud over den nationale dimension med et internationalt og globalt perspektiv for fælles handling.

Sådan kan du planlægge din undervisning

Som underviser i franskfaget i læreruddannelsen og som forsker arbejder jeg med bæredygtighed som undervisningsindhold, som bæredygtige arbejdsformer i organiseringen af undervisningsforløb og som sproglig og kulturel bæredygtighed. Sidstnævnte går på tværs af alle skolens fag.

Del gode ideer

Jeg vil her komme med et forslag til, hvordan man som sproglærer kan udvikle bæredygtige arbejdsformer i organiseringen af undervisningsforløb med et særligt fokus på franskfaget fra 5. til 10. klassetrin.

Når jeg her bruger begrebet økopædagogik, dækker det både over tematikker i undervisningen og for anvendelsen af det, man kalder det spiraliske princip for undervisning.

I anvendelsen af det spiraliske princip er genanvendelse/genbrug af temaer og progression, der bygger på gentagelse og kontinuerlig udvidelse af videnshorisonten hos elever og lærere, helt centrale elementer i planlægning, gennemførelse, evaluering og videreudvikling af forløb.

Fransklærere kan organisere lektioner og undervisningsforløb ud fra en model i tre faser, der tager afsæt i den sovjetiske psykolog Lev Vygotskijs tanker om stilladsering og 'zonen for nærmeste udvikling'. Modellen bygger desuden på et spiralisk princip, hvor hver enkelt fase gentager og udbygger den forrige. På den måde bygger man hele tiden ny viden oven på allerede tillært stof.

Kort fortalt er udgangspunktet for stilladserende undervisning, at man begynder med det, eleven kan lære ved egen hjælp og derefter fokuserer på det, eleven har brug for at lære sammen med andre med mere viden. Det kan f.eks være en lærer eller en klassekammerat.

Når lærere skal planlægge undervisning ud fra disse principper, kan de derfor begynde med et fælles emne for hele klassen, f.eks. et af FN's verdensmål, og derefter planlægge selve undervisningen ud fra deres solide kendskab til elevernes forskellige kompetencer.

Måske vælger de, at nogle elever skal lytte til podcasts om emnet, mens andre skal læse fagtekster og besvare spørgsmål, mens andre igen skal arbejde med opgaver af mere problemorienteret og undersøgende karakter. Her er det også vigtigt, at læreren tager afsæt i meningsfulde emner, der involverer elevernes alder og interesser, nysgerrighed, viden og færdigheder.

Tre faser for undervisningen

Når man kobler 'nærmeste udviklingszone' med det stilladserende og det spiraliske princip, får alle elever mulighed for at lære et fælles emne i deres eget tempo og med forskellig faglig støtte. Samtidig sikrer læreren, at aktiviteter og materialer er udfordrende for alle elever. Det kan umiddelbart lyde som en fremgangsmåde, der kræver meget forberedelse, og derfor kan det være godt at tænke på den stilladserende undervisning i tre faser.

I før-fasen inddrager lærerne elevernes forestillinger og deres eksisterende viden om FN's 17 verdensmål. Denne fase er en form for brainstorm, hvor alle elever skal have mulighed for at komme til orde, opbygge og dele deres viden, færdigheder og holdninger med de andre elever og læreren.

Før-fasen lægger op til under-fasen, der udgør forløbets eller lektionens kerneaktivitet. Her inddrager læreren den viden, der kom til orde i før-fasen og sætter alle elevers fælles og individuelle nye læring i spil i forhold til emnet, elevernes interesser og faglige viden.

Efter-fasen består af en evalueringsfase, hvor den tilegnede viden anvendes i forskellige former for fælles og individuel evaluering af forløbets indhold, aktiviteter og materialer. Evalueringen kan bestå af forskellige aktiviteter, fx elevfremlæggelser af et analogt eller digitalt produkt eller en quizlet eller kahoot, som giver læreren indblik i elevernes læring.

Sådan kan evaluering foregå

# data[].attributes.attachment_link.title
Økopædagogik i sprogfag: Bæredygtighed kan spille en vigtig rolle i undervisningen

# data[].attributes.attachment_link.description
Underviser og ph.d på Københavns Professionshøjskole har et forslag til, hvordan man kan lave bæredygtig undervisning i sprogfagene.

# data[].attributes.headline
Side med aktiviteter til børn om bæredygtighed

# data[].attributes.subject
Side med aktiviteter til børn om bæredygtighed

# data[].attributes.body
FAIRE NAÎTRE L’ENTHOUSIASME POUR L’ÉCOLOGIE ET LE DÉVELOPPEMENT DURABLE

# data[].attributes.attachment_link.title
Il était une fois un mechant pollueur qui s'appelait Gringoire. Il ne pense pas à l'environnement, donc il a une usine qui rejette de la boue dans la mer Baltique. Pour Gringoire la plus important