# data[].attributes.body
Do samostalne Hrvatske nije se došlo mirnim metodama nego ratom u kojem če Hrvatska odnjeti samostalnost. Hrvatska se htjela odcjepiti iz komunističe Jugoslavije u kojoj je Srbija imala največu predvlast.

# data[].attributes.body
Izbori su održani u travnju i svibnju 1990. pobjedila je Hrvatska demokratska zajednica(HDZ) na čelu s Franjom Tuđmanom

Ivica Račan 30.5.1990 zasjedao je novi višestranački Sabor koji je Frenju Tuđmana proglasio predsjednikom Hrvatske

Za predsjednika vlade izabran je Stjepan Mesić.

Podkraj 1990. Sbot je proglasio novi ustav

Hrvatska je vlast u svibnju organizirala referendum.

93% stanovnika Hrvatske izjasnilo se za odcjepljivanje Hrvatske iz Jugoslavije

Hrvatski sabor 25.6.1991. donio Ustavnu odluku o suvremenosti i samostalnosti Hrvatske

Odluku o konačnom raskidu državno-pravnih veza sa ostalim republikama im pokrajinama SFRJ-a Sabor je donio 8.10.1991.

U međuvremenu započeo je Domovinski rat

# data[].attributes.body
BALVAN REVOLUCIJA

tijekom 1990. buknula je pobuna u područjima gdje su večinom naseljeni Srbi(činili su 14% stanovništva Hrvatske)

nisu priznavali hrvatsku vlast pa su po cestama postavljali balvane i rušili stijene

Hrvatska policija nije uspjela smiriti pobunu jer ju je sprječavala JNA, oni su 'kao' htjeli smiriti te sukobe, a zapravo su naoružavali pobunjene Srbe

PRVE ŽRTVE U HRVATSKOJ

ožujak 1991- u Pakracu se hrvatska policija sukobila s odmetnutim policajcima srpske nacionalnosti

31.3.1991.- hrvatska policija potisnula je pobunjenike s područja NP Plitvička jezera. U tom je sukobu poginuo Josip Jović. Daj događaj nazivamo 'KRVAVI USKRS' zato što se dogodio na Uskrs

početak svibnja hrvatski policajci ušli su u Borovo selo(pokraj Vukovara) da oslobode dvojicu zarobljenih kolega. Upali su zasjedu pobunjenika, taj dan umrlo je 12 hrvatskih policajaca i puno ih je još ranjeno.

Nakon tih svih događaja osnovan je Zbor narodne garde(ZNG) koji je poslje postao Hrvatska vojska

# data[].attributes.body
Sukobi su postali sve češći i žešći

JNA je stala na stranu Srbije i Slobodana Miloševića, a poslje se pretvorila u srpsku vojsku

U Hrvatsku su stizale paravojne postrojbe sa četnićkim simbolima iz Drugog svjetskog rata

Hrvatskoj vojsci nedostajalo je oružja,streljiva i druge ratne opreme

UN je proglasio embargo(zabrana uvoza oružjau Jugoslaviju, Hrvatska je nabavljala oružje na crno i osvajala vojarne JNA

JNA je napustila neokupirana područja i preselila se na okupirana. JNA i srpska vojska krajnji istok, dio zapadne Slavonije, velike dijelove Banovine, Korduna, Like, zaleđe Zadra, Dalmatinska zagora,područje oko Dubrovnika i mnoga su sela na okupiranim područjima skroz uništena i nesprsko stanovništvo je istjerano ili pobijano

# data[].attributes.body
od kolovoza do studenog Vukovar su opsjedale snage JNA, pobunjenici i paravojne postrojbe

2000 branitelja branilo je grad od 30000 bolje naoružanih napadača

zapovjednik obreane bio je Mile Dedaković Jastreb, a važne uloge u organizaciji obrane imali su Blago Zadro i Branko Borković

tijekom opsade ubijeno je nekoliko tisuća branitelja i civila, a agresori oko više 3000 vojnika i stotina okolpnih vozila

dio branitelja izvukao se iz grada prije napada, ostale su zarobili . Taj dan ubijeno je 260 branitelja i civila koji ubijeni i pokopani na masovnoj grobnici Ovčari. Većina ubijenih bili s ranjenici i zaroblenici iz vukovarske bolnice

ostatak nesprskog stanovništva bio je protjeran ili odveden u logore

hrvatski branitelji držali su veliki otpor u Vukovaru tako da su sprječili prodor JNA i srbskih pobunjenika dalje u Hrvatsku

# data[].attributes.body
kada su u svjet procurile slike razrušenih gradova. Europska unija priznala je Hrvatsku 15.1.1992, a SAD u travnju iste godine. Postala je članica UN 22.5.1992

UNPROFOR(United Nations PROtecton FORces- trebao je razoružati srpske snage i omogućiti povratak prognanicima, a Hrvatska je Srbima trebala jamčiti zaštitu manjinski prava

zadaće UNPOFOR-a do kraja rata većinom su ostale neispunjene.

Nekoliko stotina tisuća prognanika nije moglo natrag u svoje domove koji su večinom bili uništeni

na okupiranim područijma kršila su se ljudska prava. LJuska prava kršila su se na područjima pod nadzorom Hrvatske

Od kada JNA ne postoji u Hrvatskoj, bivšim vojnicima JNA oduzimali su se stanovi i svo privatno vlasništvo

# data[].attributes.body
u travnju 1992. srpske snage počele su agresiju na BIH. Kao i u Hrvatskoj JNA i srbske paravojne postrijbe pomagale su srbskoj vojsci

u ratu su se borili Srbi, Bošnjaci i Hrvati. Poslje su se Hrvati i Bošnjaci udružili protiv Srba

u tom ratu poginulo je više od 150000 ljudi

Srbske snage provodile su politikuprogona hrvatskog i bošnjačkog stanovništva s okupiranih područja

Sarjevo je bio u obruču srbskih snaga od granatiranja i snajeprista.

poginula je tisuće građana i velik dio grada bio je razrušen. Bošnajci i Hrvati bili su zatvarani u koncentracijkim logorima, u kojim su bili fizički slostavljani i izgladnjavani

u srpnju 1995. pod vodstvom srbskog generala Ratka Mladića, u Srebrenici ubili su više od 8000 muškaraca i dječaka kako bi ih istrjebili

taj događaj proglašen je genocidom

# data[].attributes.body
od svibnja do listopada 1992 operacijama Čagalj, Tigar iOslobođena zemlja deblokiran Dubrovnik i oslobođen jug Hrvatske

u siječnju 1993 Hrvatska je vojska operacijom Gusar oslobodila zadarsko zaleđe, Masleničko ždrilo i zrakoplovnu luku Zemunik. Time je omogućen promet Jadranskom magistralom i gradnja pontonskog mosta na Masleničkom ždrilu.

# data[].attributes.body
OPERACIJA BLJESAK

trajala je od 1. do 4. svibnja

Hrvatska vojska i policija oslobodile su zapadnu Slavoniju

srbske snage našle su se u obručju i dijelom su uništene, a 1200 vojnika je zarobljeno. Preostali dio vojnika i civila napustio je Hrvatsku i prešao u BIH

poginulo je više 50 vojnika i policajaca s Hrvatske strane

tijekom operacije srbsko je topništvo raketama gađalo Zagreb,Sisak, Karlovac i Kutinu, bili su to osvetnički napadi. Poginulo je desetak ljudi

OPERACIJA OLUJA

počela je u zoru 4. kolovoza 1995

drugi dan 7. i 4. gardijska brigada oslobodila je grad Knin. 5.8. danas se slavi kao praznik DAN POBJEDE I DOMOVINSKE ZAHVALNOSTI.

do 7.8. hrvatske su snage oslobodile cijelu Dalmaciju, Liku, Kordun i Banovinu te stigle na državnu granicu s BIH.

prva gardijska brigada spojila se s Armijom BIH i tako prekinula višegodišnju opsadu Bihaća

glavni zapovjednik Oluje bio je Zvonimir Červenko

u operaciji poginulo je 196 hrvvatskih vojnika, a srbske snage su imale trostruko veči gubitak.

oslobođeno je 10400 četvornih kilometara. Zaplijenjena je velika količina oružja,streljiva i opreme

pobjeda u Oluji omogučila je povratak prognanika i gospodarskog oporavka

# data[].attributes.body
nakon uspešno provedenih operacija Bljesak i Oluja hravtske će snage bude li potrebnoto opet ponoviti to za područje istočne Slavonije i Baranje

zato je srbsko vodstvo pristalo na pregovre, obostrana je želja da se izbjegnu nove žrtve

u studenome potpisan je sporazum za istočnu Slaviniju,Baranju i zapadni Srijem

u siječnju 1996. Vijeće sigurnosti UN-a donijelo je rezoluciju o poćetku Un-ove operacije za reintergraciju hrvatskog Podunavlja u ustavopravni poredak RH

15.siječnja 1998. Istočna Slavonija , Branja i Zapadni Srijem postali su dio RH

# data[].attributes.body
u Domovinskom ratu poginulo je više od 8000 ljudi i oko 7000 ljudi, ako dodamo i nestale poginulo je oko 16000 ljudi

na okupiranim područjima počinjeno je mnogpo masovnih zločina, a nesprsko je stanovništvo protjerano

broj poginulih pripadnika vojske Republike Srbske Krajine i civila s okupiranih područja procjenjuje se na više od 6000 od toga su 2000 civili

više od 30000 je ranjeno, a mnogi su postali invalidi

Mnogi vojnici i civili odveden su u zatoćeništvo, a za neke se još dan dans nezna gdje su

# data[].attributes.headline
RATNA RAZARANJA I GOSPODARSKE POSLJEDICE

# data[].attributes.subject
RATNA RAZARANJA I GOSPODARSKE POSLJEDICE

# data[].attributes.body
u Domovinsko ratu počinjena je i velika materijalna šteta.

Gotovi svi gradovi su doživjeli raketiranje, najviše Vukovar.

Srušene su mnoge prometnice, pruge, ceste i mostovi. Nije bila pošteđena ni kultura ni prirodna baština.

Bobardirane su gradske jezgre Dubrovnika, Zadra i Šibenika u kojem je pogođena katedrala sv.Jakova

ukupna šteta procjenjuje se na 32.5 milijardi eura