# data[].attributes.body
Predromanika je umjetnički stil koji se razvijao od 9. do 11. stoljeća. Najčešće su se gradile male crkve, dvorovi, palače i samostani. Budući da je u ranome srednjem vijeku najznačnija bila Franačka, neka od najpoznatijih umjetničkih ostvarenja nastala su upravo ondje. Najpoznatija građevina na području Franačke bila je dvroska kapela Karla Velikoga.

# data[].attributes.body
Crkva svetoga Donata u Zadru je predromanička crkva s početka 9. stoljeća. Do 15. stoljeća zvala se crkva Svetog Trojstva, a otad nosi ime svetog Donata jer je posvećena biskupu po čijem je nalogu sagrađena. Danas se njezin prostor koristi za glazbene programe.

# data[].attributes.body
Kultura i umjetnost u ranosrednjojvjekovnoj Hrvatskoj nisu zaostajale. Srednjovjekovna Hrvatska se može pohvaliti, sačuvanim kulturim spomenicima, uglavnom crkvama, koje su podizali hrvatski vladari. S obzirom na broj predromaničkih crkva i njihovih ostataka hrvatska obala nadmašuje ostala europska područja.

# data[].attributes.body
Romanika je umjetnički stil u razdoblju od 11. do sredine 13. stoljeća, a naziv je dobila po tome što se u graditeljstvu nastajao oponašati rimski način gradnje. Glavna obilježja se mogu vidjeti na crkvama i samostanima.

# data[].attributes.body
Crkve ovoga razdoblja masivne su građevine s debelim zidovima. Građene su od pravilno tesanoga kamena. Na romačkim građevinama nema puno prozora pa su zato unutarnje zidine oslikane freskama, bile su uglavnom prikazane svecu ili neke kršćanske legende. Portal, glavni ulaz u crkvu, bio je ukrašen kipovima.

# data[].attributes.body
Od 12. stoljeća se romanika širi u Hrvatskoj, a njezina središta su gradovi na obali. Najpoznatiji i najsačuvaniji primjeri su katedrale u Rabu, Zadru i Trogiru. Crkve su bile ukrašene skulpturama koje su prikazivale motive iz Biblije. Najpoznatija kiparska djela romanike su drvena vrata splitske katedrale.

# data[].attributes.body
Umjetnički stil koji se nastavio na romaniku je gotika, nastala je u 12. stoljeću u Francuskoj i trajale sve do 15. stoljeća. Gotičke građevine tanjih su zidova i više su od romaničkih. U gradnji prozora i portala koristio se šiljasti luk. Na gotičkim građevinama puno je prozora pa je u unutrašnjosti bilo malo zidnih ploha za oslikavanje, zato su prozori bili ukrašeni raznobojim slikama, takve ukrase nazivamo vitrajima.

# data[].attributes.body
Gotika je bila zastupljenija u unutrašnjosti Hrvatske. Kao primjer gotičkoga graditeljstva ističu se zagrebačka katedrala i crkva sv. Marka u Zagrebu. Procvat doživljava i kiparstvo, osobito u djelima Jurja Dalmatinca. Brojne gotičke freske sačuvane su u crkvama, ponajviše u Istri.

# data[].attributes.headline
Umjetnost oslikavanje knjiga i književnost

# data[].attributes.subject
Umjetnost oslikavanje knjiga i književnost

# data[].attributes.body
Još se i razvija umjetnost oslikavanje knjiga. U razdoblju ranog srednjeg vijeka u književnosti su prevladavala djela crkvene tematike. Tijekom 11. i 12. stoljeća pojavljuju se književna djela svjetovne tematike, veliku zaslugu su imali trubaduri, koji su pisali ljubavne pjesme. Vrhunac srednjovjekovne književnosti predstavljaju djela talijanskih književnika 14.stoljeća, odnosna razdoblja humanizma, a među njima se ističe Dante Alighieri.

# data[].attributes.body
Humanizam je utjecao na pojavu novoga stila u umjetnosti pa je u 14. stoljeću započela renesansa. Pojavila se u Italiji, ali se vrlo brzo širila Europom. Uzrokovala je velike promjene u graditeljstvu, kiparstvu, slikarstvu, književnosti i glazbi. Teme renesansih umjetnika su i dalje uglavnom bile vjerske, prikazivale su se potpuno drugačije.

# data[].attributes.body
Leonardo da Vinci i Michelangelo Buonarroti su bili umjetnici svestrano obrazovni i stručnim na mnogim područjima. Neka od najpoznatijih djela Leonarda da Vincija su bila: Mono Lisa, Posljednja večera, Vitruvijev čovjek,Dama s hermelinom... A najpoznatija djela Michelangela Buonarrotija su bila: Stvaranje Adama, Posljednji sud, Doni Tondo...

# data[].attributes.body
Humanizam i renesansa vrlo su se brzo širile i u naša područja. Stvorena su brojna književna i znanstvena djela, predivne građevine te kiparska i slikarska ostvarenja. Gradile su se brojne crkve i svjetovne građevine. Glavno središte književnosti bio je Dubrovnik, a jedan najpoznatijhi pisaca je bio Marin Držić. U Splitu je djelovao Marko Marulić, njegovo najvažnije djelo je ep Judita.

# data[].attributes.body
Potkraj 16. stoljeća u Italiji se pojavio umjetnički stil barok. Bio je to kićen i raskošan stil u arhitekturi, kiparstvu, slikarstvu, glazbi, književnosti i drugim umjetnostima. Za širenje barokne umjetnosti osobito su bili zaslužni isusovci. Budući da su oni bili misionari u mnogim državama, barok je prvi umjetnički stil koji se proširio izvan Europe.

# data[].attributes.body
Crkve su u doba baroka građene raskošno kako bi ostavile dojam raja. U unutrašnjosti su se nalazili brojni oltari, zidovi, oslikani freskama živih boja ili ukrašenih kipova. Barokne crkve poznate su i po oslikanim kupolama. Vjerski obredi bili su praćeni glazbom koja se izvodila na orguljama. Najpoznatiji barokni skladatelj i orguljaš bio je Johann Sebastian Bach.

# data[].attributes.body
U vrijeme katoličke obnove u Hrvatsku je iz Italije i Austrije tijekom 17. stoljeća pristigao barokni stil. Za njegovo širenje bili su zaslužni isusovci i pavlini. Barok je ostavio dublji trag na sjeveru Hrvatske gdje su sagrađene mnoge crkve, samostani, palače, ali i stambene kuće. U kontinentalnoj Hrvatskoj graditeljstvo doživljava procvat jer na tome prostoru nakon ratova za oslobođenje od Osmanlija započinje doba obnove.