# data[].attributes.body
Pt. er der fem børn, der er 100% fraværende. Når børnene har været hjemme i en periode, og der er kommet ro på, etableres hjemmeundervisning. Alle fem børn undervises hjemme. Der startes stille ud, fx 5-10 minutter med en gåtur. Derefter trappes op. Når barnet når fem undervisningslektioner vurderes det, om barnet kan komme tilbage til skolen. Ofte kommer eleverne tilbage i en mellemform, hvor de kommer mere og mere samtidig med, at der fortsættes undervisning. Skolen vurderer, at mellemformen, fx udskolingscafeen er et vigtigt sted at lande.
Udskolingscafeen er åben fra 8.00-13.45. Der er tilknyttet fem forskellige undervisere. Der er indimellem to personaler i cafeen. Hér kan der også laves overlevering i relationen.
Louise plus én anden gennemfører sygeundervisning. Dette kan fx være et forløb med først, onlineundervisning, dernæst hjemmeundervisning, tilknytning til udskolingscaféen og videre ind i klassen. Rød tråd i vejen tilbage med den samme kendte person. Tryghed vægtes højt. Louise er fuld tid på disse opgaver.
Pt. er der i alt 25 børn tilknyttet udskolingscafeen, men max syv børn på samme tid. Alle børnene har et skema, de kører efter i cafeen.
Det kan være en udfordring at komme fra Udskolingscafeen til klassen.
Der arbejdes også ude i klasserne, og mellemformen tilgodeser de elever, der udtrættes i løbet af en skoledag på en stor skole.
På mellemtrinnet findes et tilsvarende tilbud kaldet Stillecaféen

# data[].attributes.body
Vi har inviteret UU-vejleder Janus Hentze, der vil fremlægge en case med fokus på det tværfaglige samarbejde og begrænsninger og muligheder i forhold til arbejdet med skolefravær ud fra et UU-perspektiv. Denne vil vi bruge som udgangspunkt for videre fælles drøftelse.

Forslag til spørgsmål i grupperne:

Hvad hæfter I jer særligt ved i fremlæggelsen?

Fortæl, hvordan I håndterer det i jeres regi, og hvad er I blevet inspireret til eller bekræftet i ift. jeres måde at håndtere fravær blandt udskolingselever?

Hvilke begrænsninger og muligheder ser I i det tværfaglige samarbejde ud fra jeres perspektiv? Hvilke begrænsninger/benspænd kan I opleve ift. udskolingselever med skolefravær?

Hvad kunne I ønske at blive klogere på/få mere viden om for at føle jer bedre klædt på ift. håndteringen af udskolingselever med skolefravær?

Fælles drøftelse:

Hovedpunkter fra jeres drøftelser i grupperne – og hvad tager jeg med mig videre fra i dag?

# data[].attributes.body
Interview om case v. Camilla fra Rosmus skole

Grupperne inddeles ud fra 3 forskellige perspektiver:

Skole

Hjem

Barn

Spørgsmålene besvares ud fra det perspektiv I er blevet tildelt.

Vælg en referent, der skriver væsentlige pointer ind i Padlet.

Spørgsmål runde 1 (30 min inkl. pause):

Hvad bliver du særligt optaget af, hvad hæfter du dig ved?

Har du en fornemmelse af, hvad der er vigtigt for dig som forælder/skole/barn i dét hér?

Hvad er det dér gør, at det ikke er værre, end det er?

Hvad er dine håb/drømme/ønsker?

Hvad kunne spænde ben for dette?

Hvad tænker du, at dit næste skridt ville være?

Spørgsmål runde 2 (10 min):

Hvad hæfter du dig særligt ved det, der er snakket om i grupperne eller i plenum?

Hvad kommer du til at tænke på fra din egen praksis?

Hvad får det dig lyst til at gøre mere/mindre af/gøre anderledes/hvad bliver du nysgerrig på at undersøge nærmere?

# data[].attributes.body
Særligt optaget af: Jeg vil gerne i skole, jeg vil gerne det faglige.

Hvad er vigtigt for mig?:

Støtte ved skift.

Færre skift i skole og hjemme.

Vil ikke skældes ud.

Det er vigtig for mig, at forstå: Hvad sker der i min hjerne? Hvorfor skælder far ud? Hvorfor vil far hellere være sammen med sine venner og ikke mig?

Hvorfor er det ikke værre?

motiveret og nysgerrig

Kvik

Håb og drømme:

Far begynder ikke at drikke igen.

Komme i skole hver dag, og være i min klasse.

Hvad kan spænde ben?

Utydelighed - Jeg er usikker, jeg ved ikke hvad jeg skal.

Ondt i maven, kvalme, uro i min krop.

Hvad er det næste skridt

Jeg fortæller de voksne, når jeg oplever for mange skift.

# data[].attributes.body
Familieforhold, hvor mor står for meget selv og derved måske lægger ansvar på Søren.

Måske særligt når far er væk.

Ansvaret for at komme afsted i skole er måske Sørens eget.

Vi tænker, at Søren er glad for at gå i skole - glad for at være her.

Vi vil gerne tilbyde, at vores akt-medarbejder går omkring hjemmet og følges med Søren. Alternativt kunne en klassekammerat gå forbi og følges med Søren.

Vi skal være opmærksomme på lillesøsters skolemønster - er hun i skole? Hvem følger hende?

Vi skal være opmærksomme på, om Søren udtrættes, og derfor ikke kan have hele dage i skolen.

Eller hvad er det der sker, siden han ikke kan være der længere tid ?

Det er vigtigt at se og søge at forstå Sørens perspektiv.Være nysgerrig på, udfordring i forhold til at forstå og agere i det sociale fællesskab.

Søren har lyst til at være i skolen, når først han er her. Og han er her hver dag - nogle timer.

# data[].attributes.body
Grupperne inddeles ud fra 3 forskellige perspektiver:

Skole

Hjem

Barn

Spørgsmålene besvares ud fra det perspektiv I er blevet tildelt.

Vælg en referent, der skriver væsentlige pointer ind i Padlet.

Spørgsmål runde 1 (30 min inkl. pause):

Hvad bliver du særligt optaget af, hvad hæfter du dig ved?

Har du en fornemmelse af, hvad der er vigtigt for dig som forælder/skole/barn i dét hér?

Hvad er det dér gør, at det ikke er værre, end det er?

Hvad er dine håb/drømme/ønsker?

Hvad kunne spænde ben for dette?

Hvad tænker du, at dit næste skridt ville være?

Spørgsmål runde 2 (10 min):

Hvad hæfter du dig særligt ved det, der er snakket om i grupperne eller i plenum?

Hvad kommer du til at tænke på fra din egen praksis?

Hvad får det dig lyst til at gøre mere/mindre af/gøre anderledes/hvad bliver du nysgerrig på at undersøge nærmere?

# data[].attributes.body
Hvad er der i sket ny lærer/ gl lærer?
Hvorfor kan mit barn være i skole nogle gange? Ex når hun har drama eller en Legeaftale
Hvorfor siger de der en en god klassekultur og trivsel når min pige ikke har det godt
Hvorfor er teamet irriteret på min pige og mig?
Hvorfor er der ikke nogle der hjælper min pige når hun har brug for hjælp?
Kan de ikke undersøge om hun er højt begavet?
Jeg har ikke helt tillid til skolen så jeg tager mine egne beslutninger for min datter
Er vi nu også helt enige om hvordan vi skal gribe situationen an?
Vores store datter har skiftet skole pba trivsel. Det ønsker vi ikke sker for vores yngste datter

Det der holder mig i skolen, trods alt, er at jeg har kammerater og enkelte gode fag, relationer
Jeg er som mor en stor del af at det fungerer, at mit barn tords alt kommer i skole

At mit mit barn trives og kommer i skole hver dag

At skolen tror det går bedre og giver slip
Jeg trækker mig som mor når jeg føler skolen er irriterede på mig
Vi har uenighed hjemme omkring fraværet/ skolevægring

Vi vil gerne have hende testet for høj begavelse

# data[].attributes.body
1) Hvad bliver du særligt optaget af:
- mange skift i de tætte relationer og barnets systemer
-den meget tætte relation til mor
- barnet føler, det bliver svigtet/ikke lyttet til
- aftaler brydes, har særaftaler med mor

2) Hvad er vigtigt for barnet?
- at blive lyttet til
- medinddragelse
- tryghed
- gode relationer
- motivation og meningsgivende aktiviteter

3) Hvad er det, der gør, at det ikke er værre end det er?
- har  nogle oplevelser af at lykkes
- tydelige aftaler og systemer hun navigerer i
-faglige succeser
- en god klassekultur
- en stabil lærergruppe

4) Mine håb og drømme:
- at komme i skole på fuld tid
- at være lige som alle andre
-at kunne tage offentlig transport
- at kunne stole på og have tillid til voksne igen
- at blive mere selvstændig og uafhængig af voksenstætte

5) Hvad kunne spænde ben?
- nye skift i lærergruppen
- at der er ændringer i den gode klassekultur
- hvis mor ikke kan blive ved at være hendes stillads i samme omfang
- hvis børnegruppen bliver mindre rummelig og inkluderende

# data[].attributes.body
Hvad bliver du særligt optaget af, hvad hæfter du dig ved?

* Er Katja hørt i, hvad hun selv ser som årsagen til at hun ikke kommer i skole

* Forholdet mellem Katja og mor
* Nysgerrige på Katjas oplevelse af de voksne
Nysgerrig på mors oplevelse af teamets håndtering af Katjas udfordringer
* Nysgerrig på fars rolle
* Hvorfor lykkes hun enkelte dage med at være i skole
* Hvad udfordre de dage hun ikke er i skole/tilstede i får timer
* Har man spurgt Katja, om hvorfor hun ikke kommer i skole? Hvad er hendes forklaring - vi hører kun mors perspektiv

Har du en fornemmelse af, hvad der er vigtigt for dig som forælder/skole/barn i dét hér?

* Det er vigtigt at barnet kommer i skole

* Samstemning mellem mors regler og skolens regler fx. ift. hvornår Katja må tage hjem
* Nysgerrig på om rammerne i skolen er optimale for Katja til læring/sociale interaktion
* Hvordan møder vi (som skole) Katja?
* Hvad er skolens ansvar? Hvad er forældrenes ansvar?

* Hvad er det der gør, at det ikke er værre, end det er?

* Hvad er dine håb/drømme/ønsker?
* At Katja kommer i skole
* At samarbejdet mellem skole/forældre er afstemt

* Hvad kunne spænde ben for dette?
* Ressourcer
* Skiftende lærer
* Manglende samarbejde

Hvad tænker du, at dit næste skridt ville være?
* Tal med Katja - hvad er hendes perspektiv på sit skolefravær
* Optaget af, hvordan vi kan samarbejdet og ikke modarbejde hinanden

# data[].attributes.body
En skoleleder og en viceledere samt to pædagogiske læringsvejledere.
Skolen har pt. 102 børn
Særligt er der to grupper med børn med reduceret skema – en indskolingsgruppe og en udskolingsgruppe. Det er også personale, der specialiserer sig i denne måde at arbejde på.
Der er meget individuelt og forskelligt, hvad det kalder på, forældresamarbejdet er meget centralt. Forældrenes perspektiver er meget vigtige, fælles forståelse.
Kalder på bl.a. PPR, Skolenærværsteamet og socialrådgivere i samarbejdet om skolefravær.
Fravær er en systemproblematik – hvad kalder det på i systemet, hvordan kan vi hjælpe hinanden?
Pædagogiske tilgange: ATLASS – herunder stress- og trivselstegn, Low Arousal, Teacch og generelt anerkendende pædagogik.
Der kan ikke kun udelukkende arbejdes med motivation i fraværssager. Skolen har stort fokus på rutiner, trygge rammer og det, barnet kan mestre.
Skemaer ”pinnes” helt ud. Hv++++. Hvordan møder an ind, med hvem, hvad gør de mv.

# data[].attributes.body
Organisering:
Skolen har ikke en mellemform. Ressourcerne er i stedet lagt ud i klasserne. Fordi skolen er relativt lille, er det ikke en mulighed at lave en mellemform samtidig med, at ressourcerne er lagt ud. Skolen forsøger at arbejde forebyggende, så derfor er så mange ressourcer som muligt ude i klasserne på alle trin. De timer, der er ekstra i klassen, bruges i klassen og ikke på enkeltelever. Der arbejdes med strukturende og stilladserende redskaber fra 0. – 9.- klasse. FBK, dagsorden mv. Der er en pædagog i alle klasser i indskolingen, to på mellemtrinnet og to i udskolingen.
Rikke Alminde fra CBUF er ansat i en del af sine timer for at arbejde med fravær på klasseniveau.
Der er mulighed for holddeling bl.a. da det er en lokalemæssigt stor skole, men der er ikke så mange elever.
Der er opmærksomhed på små signaler, fx ondt i maven eller begyndende fravær. Hér iværksættes et hjemmebesøg, hvor personalet taler på forældrenes hjemmebane om, hvad der kan være på spil. Herefter er der møder på skolen hver fjerde uge, hvor det drøftes, om der er brug for særlige aftaler, er der særlige fag, hvor det er svært, relationer eller andet. Hjemmebesøget og måden at arbejde med fravær blev en del af proceduren, da skolen havde tilknyttet en SFR. Dette har bevirket, at sagerne gribes hurtigere.
Eleverne skal have hjælp fra teamet i klassen, hvor de er/skal tilbage til. Det er de voksne i klassen, lærer eller pædagog, der samarbejder med familien om, hvad der skal til. Teamet skal være en del af løsningen for at undgå, at det bliver svært at komme tilbage til klassen.

Tilbud:
Surferklub for børn med ængstelighed og mange bekymringstanker.

# data[].attributes.body
Børns vilkår har lavet materiale om skolefravær til børn, forældre, skole og organisation.

# data[].attributes.attachment_link.description
Til skoleledere og lærere i grundskolen Gratis værktøjer til at forebygge og håndtere skolefravær.

# data[].attributes.headline
Podcast om langvarigt bekymrende skolefravær

# data[].attributes.subject
Podcast om langvarigt bekymrende skolefravær

# data[].attributes.body
Rapporten er fra start 2023

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Langvarigt bekymrende skolefravær, der også går under navnet skolevægring, er et stigende problem med mange årsager, men uden nemme løsninger. En ny forskningsoversigt fra DPU i e-bogsserien 'Pædagogisk indblik' gennemgår den eksisterende forskningsviden om skolefravær: Hvad skyldes det, hvad er konsekvenserne, og hvad kan vi gøre ved det?

# data[].attributes.attachment_link.description
"Pædagogisk indblik" er korte e-bøger med oversigter over forskningsviden om aktuelle temaer inden for dagtilbud, grundskole, ungdomsuddannelse eller videregående uddannelse. "Pædagogisk indblik" udgives af DPU og skal gøre forskningsviden anvendelig og tilgængelig for lærere, pædagoger, skole- og dagtilbudsledere og alle andre, der arbejder med pædagogik og uddannelse i praksis.

# data[].attributes.headline
Video  til fagpersoner om bekymrende skolefravær

# data[].attributes.subject
Video  til fagpersoner om bekymrende skolefravær

# data[].attributes.body
Video fra Skolenærværsteamet i PPR.

# data[].attributes.attachment_link.description
OneDrive photos, enjoy, share & organize your photos

# data[].attributes.headline
Målgruppen: Børn og Unge med fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse, hvor der søges om handicapkompenserende støtte f.eks. tabt arbejdsfortjeneste, merudgifter eller afløsning/aflastning.  

# data[].attributes.subject
Målgruppen: Børn og Unge med fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse, hvor der søges om handicapkompenserende støtte f.eks. tabt arbejdsfortjeneste, merudgifter eller afløsning/aflastning.  

# data[].attributes.body
OBS: Tabt arbejdsfortjeneste må ikke gives hvis det skyldes manglende ressourcer i dagtilbud eller skole.
Det er ikke alle forældre der opfylder betingelserne for tabt arbejdsfortjeneste, selvom barnet har en funktionsnedsættelse.

# data[].attributes.body
Én leder for skole og børnehus, aftaleholder.
Derudover har børnehuset sin egen daglige leder, afdelingsleder.
På skolen er der forskellige vejledere herunder læringsvejledere, matematikvejledere og AKT
Der er 13 lærere på skolen, og mange har en vejlederfunktion.
I SFO’en er tilknyttet fem pædagoger.
Skolen har ca. 150 elever fra 0.-6. klasse.
Der er to vokse i så mange timer som muligt i klasserne. Understøttende undervisning er lagt oven i timerne, så det giver en kortere skoledag, men flere timer med to voksne.
I 4. klasse er der tredive børn. Erfaringer fra under corona viser, at det var svært at dele børnene op og samtidig tilgodese fællesskaberne. Derfor er klassen samlet, og det er erfaringen, at det er bedre med én klasse med tredive og altid to voksne, end én voksen til femten. Der er på denne måde altid en til at hjælpe med at ”samle op”, støtte osv..
Op til hver ferie gøres fraværet op på alle børn. Hvis et barn har over ti procent fravær, kigges der på årsagen. Er det ferie, sygdom, andet? Hvis fraværet giver anledning til bekymring, er der flere sygeperioder eller spredt fravær, indkaldes forældrene til en sygefraværssamtale. Dette gøres fire gange om året.
De børn, der er hjemme, kan ofte ikke klare fjorten timers hjemmeundervisning, som ellers er forpligtelsen. I stedet arbejdes på, at de kommer tilbage, inden dette niveau nås. Indimellem er det nemmere for eleven at koble op på skærm og derigennem kan lærerne høre til eleven og følge med. Der laves mange Individuelle løsninger.
Der anvendes reduceret skema, ved behov i individuelle løsninger. Skemaet kan tilpasses, så de passer til eleverne, da skolen er en lille skole. Fx de fag, eleverne gerne vil have, kan placeres, så eleverne ikke går glip af disse. Der tages højde for dette i skemalægningen. Dette er lykkedes godt de sidste par år.
Der er ikke muligt for én at gå fra for at lave en mellemform, det er skolen for lille til. Det er heller ikke ønskværdigt på skolen med en mellemform med et enkelt barn. Det er et ønske at barnet er i fællesskabet.
Det opleves, at der er god gavn af månedlige TF-møder. Godt at rådgivningen har mulighed for at komme med til disse. Forældrene blive ofte også rådet til at henvende sig til Åben Rådgivning forud for et TF-møde. På den måde kommer man hurtigt i gang, og det sikres, at der er fokus på, at det er både en familie- og skolesag, som TF-sager vil være. Lærer og leder, Birgitte er med til TF-møder.
Vha. trivselsmålinger – kigges på de enkelte klasser. Der er en stigende mistrivsel generelt også samfundsmæssigt, som der er opmærksomhed på.

# data[].attributes.body
Ligger i Ryomgård, der er 428 elever, to spor og 55 personaler.
Trappen for processen med intern indsats og inddragelse af eksterne parter anvendes som på Molsskolen.
Det organisatoriske er væsentligt. Dette er med til at understøtte det, der er muligt. Skolen har et ’Læring og trivselsteam’ med tre ansatte; en på hhv. ind-, mellem- og udskolingstrin. Primært er indsatsen hér rettet mod elever, der er indstillet til SPB, specialpædagogisk bistand med et støttebehov på mere end 9 timer ugentligt. Men der tages også andre opgaver ind. De tre medarbejdere er fuld tid i LOT-teamet. Medarbejdere hér er tovholdere på alle de elever, der er indstillet til teamet.
Der bliver taget mange ting i klasseteamet sammen med forældrene.
LOT-teamet kommer hurtigt i spil, fordi de forskellige teams kommer og sparrer. Men officielt laves der en indstilling til lærings- og trivselsteamet.
Den indsats, en sag kalder på, kræver fleksibilitet, dette forsøges indfriet, hvorfor det er fultidsmedarbejdere i teamet, der er med til at tilrettelægge deres egen tid. Nysgerrighed på, hvad der er muligt.
Nødvendigheden af fleksibiliteten viser sig bl.a. ved afhentning hjemme - eller på stationen, som det er tilfældet med en pige pt. Dette kan sættes i værk, hvis der er plads i skemaet hos de enkelte LOT-medarbejdere.
Klassetemaet skal klædes på til at tage over fra indsatsen i LOT-teamet og skabe den røde tråd. Fx lave systemer, huske aftaler mv.
På skolen findes en mellemform med tilsyn kaldet Pusterummet. Enkelte elever har en aftale om, at de kan gå derhen. Denne aftale laves i samarbejde med klasselæreren, og det aftales, hvornår man sidder der. Der er ikke personale i Pusterummet, men der er LOT-medarbejdere, der kommer forbi og kigger til eleverne.
Mange af sagerne er i tæt samarbejde med PPR, CBUF mv.

# data[].attributes.attachment_link.title
Oplæg til fraværsprojektet 24. januar 2023

# data[].attributes.body
Ressourcerne er lagt ud i klasserne.
Organisering – man går op ad stigen. Starter ved klasseteam går derefter et trin op til fx at invitere eksterne parter.
Thomas, der er pædagog på skolen, laver ikke faglige aktiviteter. Han har bl.a. grupper i halvanden time ugentligt. Fx tegne en bane uden for, besøge hinanden hjemme mv. Fokus på de positive oplevelser, der ikke nødvendigvis er skolerelaterede. Børnene oplever et fællesskab, de er ikke alene om at synes, at tingene kan være svære. Man kan fx som opstart i en gruppe få at vide, at man er med i fire uger. Thomas har et meget åbent skema, så han hurtigt kan komme ind ift. indsatser, der måtte kalde på noget. Hvis Tomas er syg, savner børnene ham. Det kan blive personafhængigt, hvilket er en ulempe. For at styrke fællesskabet opfordres forældre til at lave spisegrupper, hvor de på skift inviterer en lille gruppe børn hjem. I pauserne er der legepatrulje, hvor 6. klasse leger med indskolingsbørnene.
Der er forskellige andre indsatser på skolen på holdbasis fx skilsmissegruppe, sorggrupper og Cool Kids. Dette er indsatser i perioder.
Det handler om ikke at få børnene ud over kanten, hvor de skal hives tilbage. Hvis noget glider, går skolen hurtigt ind i det. Det sværeste er, når de slet ikke kommer i skole, så mangler man hænderne til at komme hjem og ”hente” eleven tilbage. Man kan føle, man står stille, når det er gået galt, og man afventer den rigtige hjælp. Den mest effektive indsats er den tidligt forebyggende.
Når fraværet bliver problematisk tages kontakt til hjemmet, skolen bevæger sig op ad stigen. Der opstartes samtaler, og skolen involverer eksterne folk mm. Tiltag kan fx være praktikdage, sygeundervisning, onlineundervisning. Reduceret skema bruges med opmærksomhed. Der laves 14 dages-skemaer med tovholder. Det er svært at give det fulde skema som sygeundervisning, der er mest fokus på kontakten. Pt. har skolen 3 ½ elev hjemme. Én undervises hjemme, én kommer på skolen, én er helt uden kontakt.

# data[].attributes.body
Det giver et pres på familien, når barnet ikke kommer i skole. Processen har varet længe hvilket betyder kontinuerlige møder med kommunen udover eget arbejde.

Grundbekymring - mit barn er ordblind, har IT rygsæk, og kommer ikke meget i skole. Hvad skal der blive af ham.

Hvad er vigtigt for dig som forælder: At kigge indad - min ageren har indflydelse på min søns liv. At der kommer nogle snakke i parforholdet om det ansvar mor tager ind i samarbejdet med skolen. At dem der samarbejdes med i kommunen er medspillere også selvom der er uhensigtsmæssige dynamikker i familien, herunder tidligere alkoholmisbrug. Der er sat mange ting igang - hvad er retningen? Hvad undersøger vi? Hvad bliver vi klogere på? Når vi gør det her, hvad vil vi så gerne se - og hvilken retning nærer det? At jeg som forældre bliver tryg i at det der igangsættes har et formål, at de data/informationer vi får, bruges - til hvad? At jeg som forælder ikke er tovholder på barnets forløb.

Hvad gør, at det ikke er værre end det er: At min barn gerne vil, de tiltag der foreslås. At jeg kan se som forældre at han trives i én til én - hvordan får vi det han lykkes med nu til at blive mere levende på skolen?

Håb, drømme og ønsker: At vi har en helt normal dreng, som kan gå almindeligt i skole, kan have legeaftaler, en glad dreng.

Hvad kunne spænde ben for dette: Hvis ikke vi er stabile forældre - et team, der samarbejder.

Næste skridt: At få noget støtte i hjemmet til et barn som ikke trives. At vi får hjælp til vores parforhold.

# data[].attributes.body
Drøftelser af, hvad der kan være årsager til det stigende fravær. Pres? Rammerne - er der for meget styring fra oven? Kompleksiteten i samfundet. Der er mange flere valg og muligheder, som kan give børnene/de unge mange flere overvejelser og usikkerheder.

Usikkerheden hos forældre. Forældre har en tendens til at ville beskytte deres børn og tage dem væk fra det, der er svært. Det er ikke godt for børn at blive holdt hjemme fra skolen. Erfaringerne (fra skoler og rådgivere) viser, hvor dårligt det er for børn/unge.

Store forventninger til en større selvstændighed til eleverne i skolen. Er vi gode nok til at lære eleverne at strukturere et forløb? Vi skal passe på ikke at sætte eleverne/de unge fri uden at give dem de fornødne færdigheder.

Hvordan kan vi styrke tværfagligheden uden at gå ind over og "mudre" hinandens fagligheder?

# data[].attributes.body
Skolen har 150 elever og et tilknyttet børnehus med 40 børn.
Pr. 1.4 ansættes ny viceleder.
Leder har kontakten til eksterne og er AKT-ansvarlig. Ønsker at uddanne ekstra AKT-vejleder. Derudover
Der er 12 personaler på fuld tid samt tre i flexjob
De arbejdes med tolærerordning og samlæste klasser. Fx 0. og 1. klasse sammen, 2.og 3. klasse osv. Derudover kan klasserne deles efter behov, faglige, sociale mv og i kortere eller længere perioder.
Der arbejdes primært forebyggende med ressourcerne ude i klasserne.
Skolen har været med i Satspuljeprojektet om fravær. Der har været opmærksomhed på tidlige tegn, og dette har givet et øget fokus. Børnene markeres rød, gul, grøn, så man også fange ”ondt i maven”-børnene.
Hvis der er tegn på fravær og mistrivsel laves intern supervision med leder, og herefter iværksættes en handleplan. Efter fire uger evalueres tiltag og indsats, og der sættes evt. nye tiltag i værk.
Skolen har ansat en ”morgenhenter”, som er en del af det faste personale. Morgenhenteren er på skolen om morgenen og tager imod børn og siger hej. Man kan også møde ind i et stillerum, og morgenhenteren kan følge en tilbage til klassen, når det timen starter. Morgenhenter kan også hente hjemme. Kommer fra 7.45-9.45. Der kan også assisteres, hvis et barn fx bliver ked af det under morgensamling.
Tiltag ved fravær bygges op med en ”relation-person”, som er den person, man kommer tilbage til, dvs. en person med tilknytning til klassen. Der bruges også venner. Fx, hvis et barn er hjemme, kan en lille gruppe komme hjem til eleven. Skolen tager fat i de nærmeste relationer og spørger, om de vil gå hjem til eleven. Børn som ressourcer er vigtige. Messenger-grupper er også vigtige ift. at opretholde det sociale fællesskab.
Det opleves. At det er nemt at finde nogen/noget i lokalområdet, man kan binde noget op på. Der er stort engagement, både ved forældre og i lokalsamfundet, hvis elever i en periode har brug for noget andet end skole. Her laves der individuelle aftaler og skemaer. Pedel og børnehus kan også bruges til alternativ undervisning. Praktikaftaler kan også bruges i emneuger.
Skolen har et internt Cool Kids-tilbud. Det foregår på små hold ti uger ad gangen.
I dagligdagen anvendes redskaber som bl.a. pauseplads, klodskasser, gåture mv.
PPR og Familieafdelingen og rådgivere, kommer, når der bliver kaldt, og Åben Rådgivning bruges også.