# data[].attributes.body
Početkom XX. stoljeća u Rusiji je izgrađena Transsibirska pruga duga je više od 9000 kilometara. Povezivala je Moskvu i tihooceansku luku Vladivostok. I danas je to najduža željeznička pruga na svijetu. Godine 1869. za promet je otvoren Sueski kanal, koji povezuje Sredozemno i Crveno more, a Panamski kanal je otvoren 1914. godine i povezivao je Atlantski i Tihi ocean. Parobrodi su gotovo zamjenili jedrenjake, naravno to vrijedi za razvijenije zemlje. U Dalmaciji su primjerice jedrenjaci i dalje u uporabi jer tamošnji brodovlasnici nemaju dovoljno novca za nabavu parobroda

# data[].attributes.body
1903. godine braca Orville i Wilbur Wright izveli su prvi uspješni let. Njihov zrakoplov Wrigh Flyer I, kojim se upravljalo u ležećem položaju, uspješno poletjeli, kratko letili i sletili. Svi su letovi u prvim godinama nakon povijesnog bili kratki. Tako je potkraj 1905. Wilbur poletio i letio 40 minuta i preletio četrdesetak kilometara.

# data[].attributes.attachment_caption
malena kočija koju je konstruirao Gottlieb Daimler

# data[].attributes.body
U drugoj polovici XIX. stoljeća nafta je ljudima bila poznata tisućljećima, ali ne i sve mogućnosti njezina iskorištavanja. Izum motora s unutarnjim izgaranjem snažno je utjecao na naftnu industriju. Ugradnja takvih motora u različita vozila i porast njihove proizvodnje stvarali su sve veću potrebu za naftnim prerađevinama. Njemački izumitelj Nikolaus August Otto je 1876. godine izumio četverotaktni motor koji je postao uzor za buduće motore s unutarnjim izgaranjem. Ottov motor potaknuo je serijsku proizvodnju automobila pa je prvi automobil proizveo njemački inžinjer Karl Benz 1885. godine, a već sljedeće godine slično je vozilo neovisno o Benzu, konstruirao Gottlieb Daimler.

# data[].attributes.body
Nikola Tesla je istraživač i izumitelj, rođen je u Smiljanu u Lici. Među stotinama njegovih izuma izdvaja se elektromotor za izmjeničnu struju. On je omogućio prijenos struje na velike udaljenosti, što kod istosmjerne struje nije bilo moguće. Time je omogućeno da mjesto proizvodnje struje ne mora biti blizu potrošača. Teslin sustav naposljetku je posve istisnuo Edisonov sustav istosmjerne struje.

# data[].attributes.body
Druga industrijska revolucija je započela krajem 19. stoljeća - početak 20.stoljeća.
Početak uporabe električne struje i nafte ujedno se smatra početkom druge industrijske revolucije. Najzaslužniji znanstvenici koji su omogućili iskorištavanje električne energije bili su Nikola Tesla i Thomas Alvas Edison.

# data[].attributes.body
Izumom parobroda i lokomotive znatno je ubrzan promet, a postao je sigurniji i jeftiniji.
Napredak u prometu znatno je ubrzan i poboljšan. Neke zemlje koje su u početku znatno kasnile za Velikom Britanijom uspjele su je relativno brzo sustići, primjerice Njemačka i nordijske zemlje.

# data[].attributes.body
Prvu lokomotivu izumio je Richard Trevithich. Međutim, njegova lokomotiva je bila pre teška i lomila je tračnice zato je lokomotivu kojom je postigao poslovni uspijeh konstruirao George Stephenson 1825. godine. Mogla je vuci osam vagona s putnicima i išla je 13km/h. Najveća postignuta brzina na prvoj vožnji bila je 24km/h.
Prva pruga je otvorena 1825. godine u Engleskoj i povezivala je gradove Stockton i Darlington.

# data[].attributes.body
Pomorski i riječni promet doživio je revoluciju izumom broda na parni pogon. Amerikanac Robert Fluton obično se spominje kao graditelj prvog parobroda 1807. godine. Prvi su parobrodi nastali još potkraj XVIII. stoljeća, a Fultonov je brod prvi koji je plovidbom donosio dobit. U početku su svi sumnjali u učinkovitost i sigurnost plovidbe parobrodom.

# data[].attributes.headline
Prva industrijska revolucija je u drugoj polovici XVIII. stoljeća započela sa izradom parnoga stroja.

# data[].attributes.subject
Prva industrijska revolucija je u drugoj polovici XVIII. stoljeća započela sa izradom parnoga stroja.

# data[].attributes.body
U tome je 1769. godine uspio James Watt, njegov je parni stroj trošio mnogo manje goriva od prijašnjih modela i time je postao poslovni isplativiji. Dogodile su se mnogobrojne i korjenite promjene pa se izum i primjena parnoga stroja smatra početkom prve industrijske revolucije.
Parni stroj se u početku najviše rabio u rudarstvu te u tekstilnoj industriji i metalurgiji.