# data[].attributes.body
Vi har arbejdet med 30 g lejring, 70 g lejring og ryglejring.
En god lejring, giver ro i kroppen, og man kommer til at slappe af.

Total smerte - Fysisk, psykisk, social og åndelig.

Fysisk smerte er en sanseoplevelse- Smerteoplevelsen er kompleks og består af smertesignaler i nervesystemet og en følelsemæssig del.

Psykisk smerte. Man bliver bange, ked af det, blive irriteret. Man kan blive depressiv, nedtrykt, negativ.

Åndelig smerte kan være dårlig samvittighed - skyldfølelse overfor man måske ikke kan være den mor eller partner som man havde drømt om. Meningsløshed og fortvivelse.

Social smerte kan være man bliver isoleret fra et fællesskab. Man f.eks tager til et arrangement, men så bliver nød til at ligge hjemme i 14 dage, fordi det har taget hårdt på helbredet.

Jeg har mødt en borger med KOL i alderen slut 60'erne. Han følte sig meget låst fast til hjemmet, da han ikke kan gå særlig langt, og er meget afhængig af ilt. Han havde meget svært ved at trække vejret, og hostede rigtig meget.
Han var meget afhængig af at venner og familie kom og besøgte ham, da det var meget hårdt for ham at komme ud af huset. Han har små børnebørn som han ikke kan være den morfar for han gerne vil være. Ham holdte meget af at være i haven, men kunne kun lige komme ud på terassen om sommeren og indtage aftensmaden. Han var meget afhængig af hans kone kunne hjælpe ham. Han havde mange indlæggelser, hvilket påvirkede ham meget, da han blev bange.

# data[].attributes.body
Nada

Vi prøvede at få Nada. Det var interessant at prøve Jeg synes jeg kunne mærke lidt mere ro.

# data[].attributes.body
Vi har arbejdet med mindfullness.
Meditation
Bodyscan
Yoga
Vi prøvede det selv, hvilket var spændende.

# data[].attributes.body
Definitionen på smerter er ifølge IASP (International Association for the Study of Pain): • "En ubehagelig sensorisk og emotionel oplevelse, som er forbundet med en aktuel eller potentiel vævsbeskadigelse eller som beskrives i vendinger sv.t. en sådan beskadigelse.”

Der er akutte smerter og kroniske smerter

# data[].attributes.body
Vi er kommet omkring mål 2 og 3.
Vi har set på sygdomsanamese, lavet spørgerskema, VAS og NRS. Jeg har fået mere viden omkring dette, da jeg ikke har arbejdet med det før.

Det var en god samtale med ¨fru hansen¨ da hun var god til at give udtryk for sine smerter, og hvornår de var værst. Det var rigtig godt at stille spørgsmål efter det spørgerskema vi har lavet.

VAS/NRS var med til at give et godt billede af smerterne, og man fik et godt indblik i det.
Jeg synes ¨fru hansen¨ også havde en forståelse for det.

Jeg kan anvende smertetrappen til at styrke af smerte og behovet for smertestillende.

Jeg præsenterede mig for ¨fru hansen¨ og fortalte hvem jeg var. Jeg er oprigtig interesseret i at høre om hendes smerter, og har empati. Det tænker jeg var med til at føle ¨fru hansen¨ tryg.

Da jeg slet ikke har arbejdet med dette før, gjorde det mig meget klogere på, hvordan smerter bliver vurderet. Det kan jeg tage med mig videre, da jeg kan bruge denne læring hos borgere, for at komme til at forstå deres smerter bedre og få et bedre indblik.

Jeg ville nok gå mere i dybden med at forstå ¨fru hansen¨ smerter. Jeg synes jeg var oprigtig interesseret i samtalen.

Jeg føler mig bedre klædt på, til at kunne forstå smerter hos en borger. Det er en god ting at bliver undervist i dette, hvor man har mulighed for at dykke godt ned i emnet, for at blive klogere, og godt klædt på til at kunne bruge det i praksis.

# data[].attributes.body
Social smerte:
Byrde på behandlings systemet
Roller og venskaber
Påvirkning af seksualliv
Tilstedeværelse
Børn, forældre, ægtefælle

Jeg som ikke har smerter hele tiden, tænker ikke over hvor hårdt det kan være for nogen med smerter at være ude blandt andre, og være til arrangementer.

En ægtefælle til en med kroniske smerter, suger måske al socialt samvær med andre til sig, uden lige at tænke over hvordan sin partner har det med det, men det er jo forståligt, da det er et andet liv man kommer til at leve, som man skal kunne indstille sig efter. Og det er ikke en let ting, det er noget man skal arbejde med.

I filmen om plejehjemmet på Forchammervej, ses det tydeligt at det sociale de har, er med personale og andre beboer. De har ikke rigtig noget at sige om deres pårørende, da de ikke har kontakt til dem. De venner de har, er i samme situation som dem, men mange af dem er døde.

Hvordan tackler vi snakken om døden?
Det kan være rigtig svært at have den samtale.

Hvordan snakker vi med borgerne om døden, og har borgeren dette behov. Vi skal anerkende deres følelser, og lytte til hvad de har at fortælle. Vise empati.

# data[].attributes.body
Åndelig smerte
Hvorfor
Lidelse
Mening med smerte
Religiøs tro

Være mere opmærksom på borgers åndelig smerte.

Hvad er ånd egentlig?
Jesus, Helligånden, åndedræt.

Præstemanden kan gøre os klogere på hvordan vi kan agere i de åndelige smerter.
Hvordan kan man hjælpe en borger der er meget bange.

Snakken med præstemanden, får mig til at tænke over hvad jeg kan gøre for borgeren der har åndelig smerte. Men i det hele taget også bare borgere der har brug for at snakke. Hvilken indsats kan jeg gøre for en borger der har ondt, og hvad kan jeg gøre for at afhjælpe den smerte borgeren har.

Lige før døden:

Jeg kommer til at reflektere over min egen gøren, med borgere der er terminale. Hvordan er min indsats, hvordan er min kommunikation - verbal og nonverbal.