# data[].attributes.body
Mångfald av ekosystem

Mångfald av arter

Hur det funkar, vad det är? Varför arter hittar sin nisch i ekosystemet? Tex fågelnäbbar med olika former visar vad de äter, hur de använder näbbarna.

Variationen av livet på jorden

# data[].attributes.headline
Positiva påverkningar av människan på naturen - Spel bra eller dåligt för naturen och mig?

# data[].attributes.subject
Positiva påverkningar av människan på naturen - Spel bra eller dåligt för naturen och mig?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Metod
Spelet består av ett spelbräde (40 cmx40 cm) och 24 kort med mänskliga aktiviteter eller företeelser. (Se bildmaterial nedan)
Förslag på upplägg:
1. Ställ korten med baksidan upp, i en hög, vid spelplanen.

2. Ta upp varsitt kort i tur och ordning och lägg kortet där ni tycker den hör hemma. Det finns fyra alternativ: 1) aktiviteten/företeelsen är bra både för människan och för naturen, 2) den är bra för människan men dålig för naturen, 3) den är dålig för människan men bra för naturen samt 4) den är dålig både för människan och naturen. Motivera! Vad tycker de andra spelarna? Vill ni ändra på ert svar eller ska ni spela vidare?

3. Ni kan fylla på med egna förslag.

4. När alla kort har används: plocka i tur och ordning alla kort som har klassats som dåliga för naturen. Vilka av dessa aktiviteter/ företeelser är livsviktiga för människan? Vilka går att förändra för att minska den dåliga påverkan? Vilka kan vi sluta med? Försök att flytta alla kort från den röda sidan till den gröna sidan. Diskutera!

# data[].attributes.attachment_link.title
Lätt svenska: Bra och dåligt - för mig eller naturen - Globala målen

# data[].attributes.attachment_link.description
Spelet består av ett spelbräde (40 cmx40 cm) och 24 kort med mänskliga aktiviteter eller företeelser. (Se bildmaterial nedan) Förslag på upplägg: 1. Ställ korten med baksidan upp, i en hög, vid spelplanen. 2. Ta upp varsitt kort i tur och ordning och lägg kortet där ni tycker den hör hemma.

# data[].attributes.body
Vilka föremål du dagligen kommer i kontakt med har framställts med hjälp av fossila råvaror? Vilka har inte framställts på det sättet?

Vilket tycker du är det bästa sättet att minska koldioxiden i atmosfären på?

# data[].attributes.body
väcka intresse och nyfikenhet för de djur och växter som finns på den egna skolgården, men också att skapa en förståelse för vad som behöver förändras på gården för att fler djur och växter ska trivas där.

# data[].attributes.attachment_link.description
Här finner du ett pedagogiskt material som ska få elever och lärare att vilja ge sig ut på sin skolgård och undersöka hur det står till med den biologiska mångfalden.

# data[].attributes.body
https://www.hel.fi/sv/stadsmiljo-och-trafik/miljo-och-naturskydd/naturskydd-och-mangfald/helsingfors-naturskyddsomraden

# data[].attributes.headline
Negativa påverkningar av människan på naturen

# data[].attributes.subject
Negativa påverkningar av människan på naturen

# data[].attributes.body
+hur det påverkar människan också (t.ex drickvatten, erosion)

+kolets kretslopp o människans överkonsumption

+hur det ser ut på näringskedjan

# data[].attributes.body
Olika spel för att minnas finlands nationalarter - en del av arterna som eleverna får välja från för att skapa näringskedja

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Finland har 10 nationalarter varav 8 påträffas vilda i naturen.

Artkorten föreställer: brunbjörn, sångsvan, abborre, sjuprickig nyckelpiga, tosteblåvinge, liljekonvalj, vårtbjörk och bergarten granit. Länkarna är externa och går till antingen Vetamix eller Naturegates artiklar om djur och växter i Finland. Därtill är också finsk spets och hästrasen finskt kallblod nationalarter, men de är inte med på våra artkort.
Här kan du ladda ner våra artkort på Finlands nationalarter.
Med korten kan du t.ex.

Leka fråga-fråga-byt: alla elever har ett artkort i handen. Namnet på arten skrivs på baksidan. Eleverna går runt och när de möts frågar varandra "Vad är det här?". Om båda i paret svarar rätt behåller de sina kort. Om någondera inte kan svaret byter de.

Spela kimspel: korten läggs ut bredvid varandra. Alla utom en blundar. Den som tittar tar bort ett kort. Övriga ska sedan säga vilket kort som fattas.

Leka burr: korten läggs ut bredvid varandra. En i gruppen går åt sidan. De övriga väljer tyst ett kort som är "burr". Den som gick en bit bort får komma tillbaka och peka på ett föremål i taget. Gruppen säger högt vad föremålet är. Hen fortsätter peka och resten av gruppen säger högt artnamnet tills dess att hen pekar på föremålet som är burr, då säger alla BURR högt. Byt vem som får peka.

Spela memory: skriv ut korten dubbelt, lägg ner dem på bordet med baksidan uppåt och låt en elev i taget vända två av korten. Blir det ett par får eleven behålla korten och därefter fortsätta sin tur om hen kan namnge arten. Om det inte blir ett par eller om eleven inte kan namnge arten går turen vidare.

I materialet hittar du följande nationalarter:

brunbjörn

sångsvan

tosteblåvinge

sjuprickig nyckelpiga

liljekonvalj

vårtbjörk

abborre

granit

Foto: Magnus Östman

Taggar

# data[].attributes.attachment_link.description
Finland har 10 nationalarter varav 8 påträffas vilda i naturen.

# data[].attributes.body
Är människan en del av naturen som djur och växter? Vad kan vi säga om människans roll i naturen?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Precis som vattnet cirkulerar kolet i naturen. De två centrala delarna i kolets kretslopp är fotosyntes och förbränning. Solen driver kolets kretslopp och via fotosyntesen binds koldioxiden in som kolatomer i växterna. Det kallas kolinlagring.

Fotosyntesen går till så här: I luften finns koldioxid. Gröna växter tar upp koldioxiden och tillsammans med energi från solen och vatten (som växten suger upp med hjälp av sina rötter) omvandlar växterna koldioxid till glukos som ger näring till växten. Det bildas också syre som växten släpper ut.

Människor och djur andas in syret som behövs för att förbränna maten och frigöra energi till cellerna i kroppen. Samtidigt bildas koldioxid som andas ut. Det här kallas cellandning. Samma process sker när ved eldas, då förbrukas syre och koldioxid och energi (värme) frigörs. Det kallas förbränning.

Hur lång tid tar kolets kretslopp?

Kolet har inte ett kretslopp utan flera, och dessa är olika långa. En dag. Ett år. Hundra år. Eller miljoner år.

Genom fotosyntes och cellandning cirkulerar kolatomer dagligen i ett kort kretslopp.

Ett lite längre förlopp är när kol lagras in i kroppen på ett däggdjur via maten som från början kommer från växtriket. När djuret dör påbörjar förmultningen, kroppen bryts ner och koldioxid återgår till atmosfären.

Ett betydligt långsammare kretslopp är när kolatomer upptas i trädstammar och grenar. Många träd kan bli flera hundra år gamla och först när trädet dör och förmultnar frigörs kolet som återgår till atmosfären. Om trädet är planterat för att avverkas till bränsle går förloppet betydligt snabbare.

Råolja, naturgas, stenkol och brunkol kallas fossila bränslen. De har bildats av döda organismer (växter och djur) som inte brutits ner helt när de dött, utan som packats ihop under miljontals år under marken. När råolja pumpas upp ur marken, raffineras och används som bensin och diesel i motorer frigörs koldioxid som har varit borta från kolcykeln i miljontals år.

Koldioxid finns också i vattnet

Även vatten och hav är en del av kolets kretslopp. Ytvattnet tar upp stora mängder koldioxid som löser sig i vattnet, då bildas bland annat kolsyra (H2CO3). Omkring hälften av all koldioxid (eller upplöst kol) används av marina organismer som använder kolet för att växa, eller av musslor och koraller som använder det för att bygga skal. Skalen består till största delen av ett mineral som kallas för kalciumkarbonat (CaCO3).

När varelser i havet dör sjunker de till botten och bildar sediment. Det i sin tur kan, efter väldigt lång tid, omvandlas till kalksten som binder kol. Den gotländska kalkstenen beräknas vara 400 miljoner år. Våra hav är världens största kolsänkor. När havsvatten blir varmare fångas mindre koldioxid in av havet.

Hur påverkar människan kolets kretslopp?

Kolets naturliga kretslopp rubbas av mänskliga aktiviteter. Användningen av fossila bränslen för transporter och energi medför stora utsläpp av koldioxid i luften. Människans påverkan på kolets kretslopp innebär en förhöjd växthuseffekt som i sin tur driver på klimatförändringarna.

Genom att hugga ner och bränna stora områden av regnskog till exempel i Amazonas och på Borneo har vi människor minskat naturens förmåga att lagra in koldioxid ur atmosfären.

I Sverige påverkar det storskaliga skogsbruket kolets naturliga kretslopp. Den vanligaste avverkningsmetoden är kalhuggning, vilket innebär att man hugger ned alla träd på en plats för att sedan plantera nya. Kalhyggen släpper ut koldioxid i 10-12 år och det kan ta de nya trädplantorna uppemot 20 år att fånga upp samma mängd växthusgaser som ett kalhygge släpper ut.

Cementtillverkning är ett annat exempel på hur kolets kretslopp rubbas. När cement tillverkas frigörs koldioxid som har varit bunden i kalksten i miljoner år. Två tredjedelar av utsläppen från cementtillverkning kommer från den brända kalken och resten från de fossila bränslen som används för att hetta upp kalkstenen.

I stort sett all mat vi människor och våra tamdjur äter orsakar utsläpp av kolföreningar (växthusgaser), i Sverige eller i de länder som maten importeras ifrån. Stor efterfrågan på sojafoder leder till att ovärderlig regnskog avverkas. Tamdjur utfodras till största delen med grödor som odlas på åkermark. En del djur får beta i skog och mark under delar av året. Odling av alla slags grödor binder in koldioxid via fotosyntesen medan de växer. Samtidigt behöver åkermarken bearbetas med tunga maskiner som körs på diesel och släpper ut koldioxid. När åkrar plöjs frigörs kol ur marken. Kor och får släpper ut gasen metan (CH4) när de smälter sin mat. Metan är en starkare växthusgas än koldioxid, men bryts ner snabbare i atmosfären än vad koldioxid gör.

Människors privata konsumtion av prylar och kläder påverkar också kolets kretslopp. Den största delen av de utsläpp som orsakas av svensk konsumtion sker idag utomlands där varorna produceras. Transporten från tillverkningslandet till Sverige orsakar också utsläpp.

Bättre balans i kolets kretslopp - hur då?

Genom att utveckla och övergå till förnybara energikällor så kan utsläppen från förbränning av fossila bränslen minskas. Transporter och resor behöver också förändras så att de inte släpper ut koldioxid.

När vi handlar kan vi välja varor som håller länge och som är gjorda av förnybara material som går att återvinna eller återanvända, istället för att förbränna dem direkt.

Genom att äta mindre kött och välja kött från djur som har betat gräs i skog och mark så kan klimatutsläppen från produktion av djurfoder minskas. Jordbrukets koldioxidutsläpp kan minska om marken plöjs mer sällan och odling av fleråriga grödor ökar.

Naturbaserade lösningar

Naturen kan få hjälp att ta upp mer koldioxid genom att gamla naturliga skogar bevaras och att fler träd planteras med naturvänliga metoder. Träden behöver sedan få växa och lagra in kol under lång tid, och om de huggs ner bör det ske utan att marken förstörs. Om träden används till att bygga hus istället för till bränsle så fortsätter kolatomerna att vara bundna så länge husen står kvar.

Naturen kan också binda mer kol om fler gamla våtmarker återställs. Under 1800- och 1900-talen torrlades många naturliga våtmarker för att skapa åkermark eller skogsplanteringar. I våtmarkerna finns kolinlagring i form av torv som består av döda växter som bara delvis har brutits ned i den syrefattiga miljön. Våtmarker är en naturlig kolsänka som kan hålla stora mängder koldioxid borta från atmosfären. De kan också hindra skogsbränder från att spridas.

Genom att skapa fler gröna ytor som parker och gröna tak i städer och tätorter kan växterna ta upp mer koldioxid. Träd i städerna är också viktiga för att ge människor och djur skugga och svalka i ett varmare klimat.

Läs mer om vattnets kretslopp och fotosyntesen här.
Läs mer om oljans historia här.

Så tycker Naturskyddsföreningen

Naturskyddsföreningen tycker att ökningen av den globala medeltemperaturen - som orsakas av människans utsläpp - måste stanna under 1,5 grader. Det är viktigt för att konsekvenserna för människor och ekosystem på planeten inte ska bli så allvarliga att de inte går att anpassa sig till.

För att nå det målet tror Naturskyddsföreningen att utsläppen av växthusgaser måste vara nära noll i världen 2050 och i Sverige 2030. Att målen är olika beror på att vi i Sverige och andra höginkomstländer har släppt ut mycket mer koldioxid under 1900-talet än dagens låginkomstländer - och det gör vi fortfarande! Länder där många människor lever i fattigdom behöver få utrymme att öka sina utsläpp under en period eftersom det annars blir svårt att minska fattigdomen.

För energisystemet innebär Naturskyddsföreningens klimatmål att vi människor inte kan fortsätta använda fossila bränslen, eftersom de släpper ut mycket växthusgaser. Energikällorna måste också vara långsiktigt hållbara och inte komma från resurser som tar slut (till exempel olja och uran). Därför tycker Naturskyddsföreningen att energin i framtiden måste komma från 100 procent förnybara energikällor i hela världen. Och att dessa förnybara energikällor måste användas på ett sätt som påverkar den lokala miljön så lite som möjligt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kolets kretslopp och människans påverkan

# data[].attributes.attachment_link.description
Grundämnet kol, med kemisk beteckning C, finns i allt levande (organiskt) material och kolets kretslopp pågår hela tiden. För att få energi bryter vi ner kolbaserade ämnen och andas ut koldioxid (CO2). Utan kol skulle vi och allt annat levande på jorden helt enkelt inte fungera. Precis som vattnet cirkulerar kolet i naturen.

# data[].attributes.body
Hur djur hittar sin nisch - viktig!!

+Varför är olika arter unika, behöver få näring på unikt sätt o inte konkurrera

+Limited resources, används upp. Om någon annan äter upp ens mat dör man ut, etc.

# data[].attributes.headline
Gemensamt ansvar för hållbar utveckling - Mål 15

# data[].attributes.subject
Gemensamt ansvar för hållbar utveckling - Mål 15

# data[].attributes.attachment_link.title
Mål 15. Ekosystem och biologisk mångfald – Nils film | 17 om 17

# data[].attributes.body
Globala mål nr 15: https://www.regeringen.se/regeringens-politik/globala-malen-och-agenda-2030/agenda-2030-mal-15-ekosystem-och-biologisk-mangfald/

# data[].attributes.attachment_link.title
Mål och åtaganden för biologisk mångfald

# data[].attributes.attachment_link.description
Arbetet med biologisk mångfald ingår i flera internationella åtaganden och är även en del i det nationella arbetet för att nå Sveriges 16 nationella miljökvalitetsmål och Sveriges friluftsmål.

# data[].attributes.body
Pappersmuggar

Naturturism

Snabbmode

Cirkulär ekonomi

Energislösning

Miljöförändring (engelska)

# data[].attributes.body
https://www.naturskyddsforeningen.se/skola/artbingo/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Artbingo på skolgården
Gå på artjakt på skolgården och spela artbingo. Färdiga bingobrickor och instruktioner hittar du här.

Nyckelord: naturfalken, djur, natur, arter, artkunskap, växter, barrträd, spindel, snäcka, myra, gräs, groblad, kråka, lövträd, fågel, skolgårdsbingo, bingo, lek, utomhus, ute, utomhuspedagogik, lära in ute, aktivitet, rörelse.

# data[].attributes.attachment_link.description
Spela artbingo på skolgården! Skriv ut underlaget med färdiga bingobrickor och instruktioner. Artbingo på skolgårdenGå på artjakt på skolgården och spela artbingo. Färdiga bingobrickor och instruktioner hittar du här.

# data[].attributes.body
producent, förstahandskonsument, andrahandskonsument, toppkonsument och nedbrytare.

Elever får välja ett djur av Finlands natur och skapa en näringskedja med det djuret i fokus. Exempel i bilden. Eleverna presenterar i nästa lektion om deras djur och dess näringskedja.

De arbetar gemensamt för att bearbeta näringskedja med människan i fokus - bäddar inför pararbete med ett annat djur.

# data[].attributes.body
https://www.naturskyddsforeningen.se/skola/upptack-trad/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Länk till läroplanskopplingar: åk 4-6
Målet med aktiviteten är att eleverna genom sina sinnen får bekanta sig med träd och lära sig mer om träden i sin närmiljö.

Genomförande

Samla eleverna i ring (axel mot axel är en bra uppmaning) och gå igenom aktiviteten. Dela in eleverna i par. En i paret blundar och den andra snurrar den som blundar några varv så att denne tappar orienteringen. Sedan leds den som blundar försiktigt fram till ett träd och får känna på trädet ordentligt. Tjocklek, lukt, barkens struktur, lavar som växer på barken, grenar som sticker ut osv. Eleverna känner på sina träd tills de tror att de kommer känna igen dem igen och leds därefter tillbaka. Efter att ha blivit snurrad ett par varv igen är det dags att ta av ögonbindeln. Nu får eleven försöka hitta tillbaka till trädet. Byt roller!

Återsamlas i ring när eleverna fått känna på och leta efter minst ett träd var. Låt dem använda så många begrepp de kan för att beskriva de träd de känt på. Lär eleverna namnen på de träd de känt på. Diskutera likheter och olikheter mellan olika arter.

Alla som vet vad trädet de står vid heter - byt träd!

Alla som står vid en björk - byt träd!

Alla som står vid ett träd som fäller sina löv på hösten - byt träd!

Alla som varit med och byggt en koja - byt träd!

Alla som kan nå med sina armar runt stammen - byt träd!

Alla som står vid ett barrträd - byt träd!

Alla som står vid ett träd som är högre än 3 meter - byt träd!

Alla som hört en uggla hoa - byt träd!

Alla som gillar att klättra i träd - byt träd!

Spana i förväg in en plats med många träd som står nära varandra. Samla eleverna i ring (axel mot axel är en bra uppmaning) och gå igenom aktiviteten. Låt därefter alla elever ställa sig vid varsitt träd. Det ska finnas ett extra träd som ingen står vid. De träd som är med i leken kan markeras med snitslar eller liknande. Läraren står i mitten och ropar olika uppmaningar. Alla elever som håller med eller som har gjort det som pedagogen frågar springer från sitt träd och byter till ett annat ledigt träd.

Vill ni göra aktiviteten som en enkel tävling kan ni istället ha ett träd mindre än antalet elever. Den som blir utan träd blir den nästa att stå i mitten och ropa.

Nyckelord: utomhus, ute, skolgård, skog, ekosystem, arter, artkunskap, biologisk mångfald, träd, natur, lek, frågor, rörelse, friluftsliv.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ska ni lära er om träd är det här en både bra och rolig introduktionsaktivitet. Här får eleverna upptäcka träd genom att känna på barken, lukta på stammen och försöka skapa en uppfattning om trädet utan att se det. Det är samtidigt en övning i tillit och samarbete.

# data[].attributes.body
Ämnesövergripande med finska/engelska? Memory-spel

# data[].attributes.body
Intro till nästa lektions arbete med näringskedjan

# data[].attributes.headline
Kvarkens naturskola håller en lektion kring hållbar utveckling

# data[].attributes.subject
Kvarkens naturskola håller en lektion kring hållbar utveckling

# data[].attributes.body
Intro eller transitionslektion mellan biologisk mångfald och naturskyddsområde

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vår verksamhet riktar sig till skolor och daghem i Österbotten.

Vi erbjuder utomhuspedagogiska komplement till undervisningen och bygger på gällande läroplansgrunder. Vårt mål är att ge barn kunskap om naturen, friluftsfärdigheter och miljömedvetenhet, att inspirera till en hållbar livsstil med början från grunden: naturen. Kvarkens naturskola stöder och kompletterar daghemmens och skolornas miljöpedagogiska arbete genom att erbjuda utomhuspedagogisk undervisning i form av naturskoldagar. Vi fortbildar och utbildar också lärare inom miljö- och utomhuspedagogik.

Eleverna handleds till egna upplevelser, upptäckter, kunskaper och småningom förståelse. Genom lekar och uppdrag får barnen upptäcka naturen omkring sig med alla sinnen. En dag med naturskolan ger naturkunskap, motorikträning och motion, men också samarbete och gemenskap i naturen. Du kan läsa mera om våra aktuella undervisningsteman och fortbildningar under Våra tjänster.

Naturskolan i sociala medier

Kvarkens Naturskola hittar du också på Facebook och Instagram @kvarkensnaturskola.

På Facebook delar vi tips, idéer och artiklar relaterade till miljö- och utomhuspedagogik. Här hittar du även information om evenemang vi deltar i. På Instagram kan du följa naturskolans vardag.

Tessa Turtonen och Irene Sjö-Särs jobbar vid Kvarkens naturskola.

Våra nätverk

Kvarkens naturskola är medlem i Naturskoleföreningen. Vi är ett certifierat utvecklingscenter inom LYKE-nätverket. Vi är även en del av det regionala äventyrspedagogiska nätverket i västra Finland.

Tillsammans med Folkhälsan upprätthåller vi ett österbottniskt nätverk för lärare intresserade av utomhuspedagogik, "Ut med lärarna".

Våra finansiärer

Natur och Miljös naturskolverksamhet finansieras av bl.a. Stiftelsen Brita Maria Renlunds minne och utbildningsstyrelsen.

Kvarkens naturskola får lokalt stöd av Aktiastiftelsen i Korsholm och Vasa, Svensk-Österbottniska samfundet och Harry Schaumans Stiftelse.

Taggar

# data[].attributes.attachment_link.description
Vår verksamhet riktar sig till skolor och daghem i Österbotten.

# data[].attributes.body
Vilka naturskyddsområden finns i Finland?

Vilka arter skyddas i Finland? Varför just dem? Hur många finns det av dem arterna kvar?

Graderingssystem (hotade, etc)

Varför just de jättehotade är hotade?

# data[].attributes.body
Elever väljer en sak man får och en sak man inte får göra enligt allemansrätten och tänka på en rörelse för varje en inför nästa lektion med Kvarkens Naturskola

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Allemansrätten i Finland ger var och en som vistas här möjligheten att röra sig fritt i naturen. Oberoende av vem som äger marken så är det tillåtet att plocka vilda bär, svampar och växter samt att meta, pilka och campa. Men de här rättigheterna förutsätter såklart att man tar hänsyn till omgivningen.

Vanligt hyfs och bondförnuft brukar räcka långt. Då man rör sig i naturen gäller det att inte lämna skräp efter sej, inte gå för nära andras hus och gårdsplaner och självklart inte heller skada djur, träd och växter. Noggranna bestämmelser kan man leta upp i naturvårdslagen, strafflagen, ordningslagen, räddningslagen, avfallslagen, terrängtrafiklagen, vattenlagen och sjötrafiklagen.

De undantag från allemansrätten som finns utgörs främst av naturskyddsområden och försvarsmaktens områden där rörelsefrihet och aktiviteter ofta kan vara begränsade. Att meta och pilka kan också vara förbjudet på vissa ställen, så som i lax- och sikförande forsar eller strömdrag.

Allemansrätten i ett nötskal

Du får...

röra dig till fots, åka skidor, cykla och rida i naturen, såsom i skogar och på naturängar

tillfälligt vistas och övernatta på sådana platser där det också annars är tillåtet att röra sig (till exempel tälta på tillräckligt avstånd från närmaste bebyggelse)

plocka vilda bär, svampar och växter som inte är fridlysta, gäller även för kommersiell verksamhet

plocka tickor (förutom sprängticka) så länge man inte skadar trädet

meta och pilka

tillreda mat på friluftskök eller grill

idka båtliv och bada i hav, sjöar och vattendrag samt färdas på isen

Du får inte...

störa eller orsaka olägenheter eller skador för andra människor eller naturen

röra dig på gårdsplaner, planteringar och odlade åkrar

störa vilda djur och fåglars häckning

störa hemfriden eller den offentliga friden

skräpa ner, gäller även flytande avfall

fälla eller skada träd

ta mossor, lavar, jordmaterial eller träd utan markägarens tillstånd

göra upp öppen eld utan markägarens tillstånd

köra med motordrivna fordon i terräng utan markägarens tillstånd

fiska och jaga utan vederbörligt tillstånd

Naturskyddsområden har striktare regler

Naturskyddsområdena utgör undantag från allemansrätten i och med att där kan råda striktare bestämmelser för att skydda miljön. Ett naturskyddsområde kan vara en nationalpark, ett naturreservat eller s.k. övriga naturskyddsområden. Nationalparker och naturreservat kan bara inrättas på områden som tillhör staten. En nationalpark skall finnas till för allmänheten som natursevärdhet och för att öka naturkännedomen och intresset för naturen. Ett naturreservat kan inrättas för att skydda biologisk mångfald och värdefulla naturmiljöer, för forsknings- eller undervisningssyfte. Övriga naturskyddsområden kan t.ex. vara naturminnesmärken, fågelskyddsområden eller skyddade områden som inrättats på privatägda marker.

I naturreservat får man i regel endast röra sig på särskilt anvisade vägar, stigar och områden, vill man röra sig utanför dessa måste man be om tillstånd. Också i nationalparker och övriga naturskyddsområden kan finnas regler som begränsar allemansrätten, till exempel att tältning bara är tillåtet på markerade platser.

Var gränserna till ett naturskyddsområde går, samt vilka bestämmelser som gäller där, skall märkas ut i terrängen. När det gäller vattenområden kan gränserna märkas ut endast på kartan. Specifika bestämmelser kan också läsas i naturskyddsområdenas egna ordningsstadgor.

Ibland behövs tillstånd av markägaren

Att plocka vilda bär, svamp, blommor och växter samt ris, blad, barr, bark, näver och kottar som fallit till marken är tillåtet enligt allemansrätten. I vissa naturskyddsområden kan det dock finnas begränsningar. Men mossor och lavar får man inte samla utan markägarens lov. Man får inte heller ta trädkvistar eller andra delar av träd utan att be markägaren om lov, det gäller både levande och döda träd. Också för att ta jordmaterial så som grus och stenar behövs tillstånd av markägaren. För att plocka med sig t.ex. sten i små mängder är dock tillåtet, om det inte medför mer än ringa olägenhet för den som äger marken.

På friluftsområden och på campingplatser brukar det ofta finnas särskilda platser där man får göra upp eld. Att göra upp eld på isen är också tillåtet. Men i övriga fall bör man alltid be om lov för att få göra upp öppen eld. Kom dock ihåg att om det på grund av torka, vind eller någon annan orsak finns uppenbar risk för skogsbrand så får man inte göra upp öppen eld alls. Med öppen eld menas att elden inte är isolerad från marken och/eller att det finns risk för att glöd eller gnistor sprider sig och vållar eldsvåda. Vid varning för skogsbrand får du därför inte använda t.ex. engångsgrill. Att tillreda mat på friluftskök är däremot tillåtet.

Att lämna bestående spår efter sig eller att på annat sätt störa omgivningen är inte tillåtet så be också om lov innan du t.ex. kör med motordrivet fordon i terräng på annans markområde.

Hunden skall vara kopplad

På andras mark skall hunden vara kopplad eller vid behov genast kunna kopplas. Hunden får gå lös bara med markägarens tillstånd eller med tillstånd av den som innehar jakträtten i området. Under tiden 1.3 - 19.8 då de vilda djuren har ungar skall hunden alltid vara kopplad, också på din egen mark. Kom även ihåg att hunden alltid skall vara kopplad i tätorter och på allmänna platser och att hundar inte över huvud taget får vistas på allmänna badstränder, lekplatser för barn, torg, idrottsplaner och skidspår som iståndsatts för allmänt bruk.

# data[].attributes.attachment_link.title
Allemansrätten - våra rättigheter och skyldigheter i naturen (Från 2016)

# data[].attributes.attachment_link.description
I Finland har vi en synnerligen omfattande allemansrätt.

# data[].attributes.body
Näringskedjearbetet fortsätts under denna lektion och slutförs. Näringskedjorna presenteras.

Diskussion om:

-Vad skulle hända om vi tar bort något element från näringskedjorna?

# data[].attributes.body
En art följer inte reglerna - människan som längst upp på näringskedjan (men inte alltid och inte direkt).

# data[].attributes.headline
10,000 till 100,000 djurarter dör ut varje år

# data[].attributes.subject
10,000 till 100,000 djurarter dör ut varje år

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomen Lajitietokeskuksen Punainen kirja nettisivu tarvitsee javascriptin toimiakseen. Tarkista selaimesi asetukset.

To use Finnish Biodiversity Information Facilities website, please enable JavaScript.

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen Lajitietokeskuksen Punainen kirja nettisivu tarvitsee javascriptin toimiakseen. Tarkista selaimesi asetukset. To use Finnish Biodiversity Information Facilities website, please enable JavaScript.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Spelinstruktioner samt mer information om frågorna spelspecifikt.

Målen för hållbar utveckling (lågstadier)
Fråga 5: Hur många mål innehåller Agenda 2030? 17

De sammanlagt 17 målen och 169 delmålen följs upp med hjälp av över 200 globala mätare. Det som mäts är till exempel antalet människor som lever under fattigdomsgränsen och antalet läskunniga. Länderna har också egna mätare. Alla mål för hållbar utveckling är viktiga: det går inte att försöka uppnå ett mål på bekostnad av något annat mål.
Fråga 7: Om Agenda 2030-målen enades 2015 vid FN som är en internationell organisation. Vad står förkortningen FN för? Förenta nationerna

FN inrättades efter andra världskriget 1945. I dag hör nästan alla världens länder till FN.
Fråga 8: Vilka länder i världen har åtagit sig att arbeta för målen för hållbar utveckling? Alla länder

FN:s medlemsländer, det vill säga närapå alla världens länder, åtog sig 2015 att främja målen för hållbar utveckling. Arbetet för att uppnå målen inleddes följande år.
Fråga 9: Vem eller vilka bär det huvudsakliga ansvaret för att genomföra Agenda 2030 i Finland? Regeringen

Regeringarna i världens länder ansvarar för att Agenda 2030 genomförs. En regering består av en statsminister och andra ministrar. För att målen ska kunna uppnås, behövs dock alla: kommuner, företag, organisationer och människor.
Vilket av dessa Agenda 2030-mål är ett sådant mål som Finland måste satsa mest på? Mål 13: Klimatgärningar

Att bekämpa klimatförändringarna är det mål som Finland måste satsa på mest. Vi måste bland annat minska utsläppen och konsumera på ett ansvarsfullare sätt.

Agenda 2030: Sant eller falskt (lågstadier)
Ingen fattigdom: I Finland betalar du mer för en glasstrut än vad en människa som lever i extrem fattigdom har att leva på en hel dag. Sant

Extrem fattigdom betyder att en människa lever på högst två euro per dag.
Ingen hunger: Alla barn i världen får åtminstone ett mål varm mat om dagen. Falskt

Många människor är hungriga: till exempel är vart femte barn under fem år i världen klent till växten, dvs. han eller hon får inte tillräckligt med närande mat.
God hälsa och välbefinnande: Vissa människor är tvungna att promenera en hel dag för att besöka läkare. Sant

I många länder är det på landsbygden lång väg till den närmaste läkaren. Det finns nödvändigtvis inte några bilar och vägarna är dåliga.
Bra utbildning: Alla vuxna människor i världen kan läsa och räkna. Falskt

Det finns ett stort antal vuxna människor som inte kan läsa eller räkna. De har inte haft möjlighet att gå i skola. Läs- och räknekunnighet förebygger fattigdom och främjar jämlikhet.
Jämställdhet: Vuxna människor får överallt i världen bestämma själva vem de gifter sig eller inte gifter sig med. Falskt

I vissa länder finns fortfarande tvångsäktenskap, det vill säga att släktingarna bestämmer vem du ska gifta dig med utan att fråga dig. I Finland får ingen tvingas till äktenskap.
Rent vatten och sanitet för alla: Många människor har ingen toalett hemma. Sant

Närmare två miljarder människor lever utan en toalett. Det finns totalt nästan åtta miljarder människor, dvs. cirka var fjärde människa har inte toalett.
Förmånlig och ren energi: Du kan ladda din telefon med solenergi. Sant

Det blir vanligare att ladda mobiltelefon med solpanel till exempel i Afrika. Det är behändigt till exempel på landsbygden som saknar elnät. Solpanelens celler förvandlar solens ljus till elektricitet.
Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt: Ingen behöver arbeta som slav. Falskt

Tyvärr finns det arbetsförhållanden som påminner om slaveri också idag: arbetare får inte lön och de är tvungna att stanna kvar på jobbet.
Hållbar industri, innovationer och infrastruktur: Innovation betyder en ny uppfinning. Sant

Innovation kan till exempel vara ett nytt föremål eller ett nytt sätt att göra saker. Innovationer behövs för att bekämpa klimatförändringen och för att producera tillräckligt med mat åt alla.
Minska ojämlikheten: Alla får bättre utbildning och hälsa när staten har mycket pengar. Falskt

I rika länder kan välfärden vara ojämnt fördelad. Det är viktigt att också se till den mänskliga utvecklingen i länderna, alltså om alla människor kan leva ett fullvärdigt liv. Till den mänskliga utvecklingen räknas utöver utbildning och hälsa också bland annat frihet, demokrati och arbete.
Hållbara städer och samhällen: Över hälften av alla människor i världen bor i städer. Sant

Enligt prognoser kommer två tredjedelar av världens befolkning år 2050 att bo i städer. Därför är det viktigt att städerna planeras väl.
Hållbar konsumtion och produktion: Vi kastar mycket mat i soporna. Sant

I Finland kastar vi årligen bort ungefär 20-25 kg ätbar mat per person. Det är mest grönsaker, frukt, rotfrukt och bär som hamnar i soporna.
Klimatgärningar: Klimatförändringen gäller inte Finland. Falskt

Klimatförändringen är en följd av utsläpp som orsakas av mänsklig aktivitet. Den känner inga landsgränser. Konsekvenserna av klimatförändringarna drabbar hela jordklotet.
Livet under vatten: Fisken tar inte slut i haven, utan man kan fiska obegränsat. Falskt

Det finns en risk att vissa fiskarter försvinner helt och hållet på grund av överfiske. I Finland lönar det sig att äta inhemsk vildfisk, till exempel strömming, siklöja och abborre.
Ekosystem och biologisk mångfald: Snöleopard och jättepanda är bland annat hotade djur. Hotade arter finns också i Finland. Sant

Till exempel är saimenvikaren en av världens ovanligaste sälar och den förekommer ingen annanstans än i Finland.
Fred, rättvisa och god förvaltning: I världen finns det många människor som inte vet när de är födda. Sant

I Finland får alla vid födseln en personbeteckning som innehåller bland annat födelsedatumet. Det finns dock många andra länder i världen där myndigheterna inte registrerar sina medborgare på något motsvarande sätt.
Samarbete och partnerskap: Målen för hållbar utveckling har tagits fram enbart för fattiga länder. Falskt

För att uppnå målen för hållbar utveckling måste alla världens länder delta.

Finlands utvecklingssamarbete (lågstadier)
Fråga 3: Med vilka länder samarbetar Finland i utvecklingsfrågor? Fattiga länder

Många av Finlands partnerländer inom utvecklingssamarbetet är så kallade minst utvecklade länder. Det betyder att de är väldigt fattiga eller annars bräckliga samhällen.
Fråga 4: Vilka är de kontinenter där Finland bedriver utvecklingssamarbete? Afrika och Asien

Den geografiska tyngdpunkten för Finlands utvecklingssamarbete är i Afrika, där många länder har gått igenom många förändringar under de senaste åren, såsom utveckling av ekonomin. Många länder på kontinenten hör emellertid fortfarande till de minst utvecklade länderna, det vill säga de allra fattigaste utvecklingsländerna.
Fråga 5: Vilka frågor främjar Finland genom sitt utvecklingssamarbete? Allt rätt

Finlands utvecklingssamarbete fokuserar på fem så kallade prioriterade områden: kvinnors och flickors ställning och rättigheter, utbildning, hållbara ekonomier och människovärdigt arbete, fredliga och demokratiska samhällen samt klimatförändringen och naturresurser.
Fråga 7: Finlands partnerländer Etiopien, Kenya, Moçambique, Somalia och Tanzania ligger i Afrika. Pricka in Afrika på kartan.

Förutom Ukraina ligger Finlands alla partnerländer i Afrika och Asien. Etiopien, Kenya, Moçambique, Somalia och Tanzania är Finlands partnerländer i utvecklingssamarbete i Afrika.
Fråga 8: Delvis på grund av Finlands utvecklingssamarbete kan den största delen av barnen i Moçambique_____. Börja i grundskolan

I Moçambique har Finland med hjälp av utvecklingssamarbete bidragit till att barn får undervisning på deras modersmål. Den största delen av barnen i Moçambique får numera gå i skolan, men endast 10 procent av dem kan, då de uppnår skolåldern, landets officiella språk portugisiska, på vilket undervisningen traditionellt ordnas.
Fråga 9: Bilden visar Finlands partnerland i utvecklingssamarbete i Asien. Vad heter landet? Nepal

Finland har understött utvecklingen i Nepal sedan 1980-talet. Under den tiden har fattigdomen minskat, läskunnigheten ökat och nästan alla har möjlighet att få rent vatten.
Fråga 10: Tack vare stödet från Finland har många nepaleser numera tillgång till _____. Toalett

De samarbetsprojekt som Finland har finansierat har handlat bland annat om att bygga toaletter i nepalesiska skolor. Toaletterna underlättar speciellt flickors skolgång.
Fråga 11: Humanitär hjälp är nödhjälp som ges människor som lider av_____. Krig och naturkatastrofer

Humanitär hjälp är kortvarig hjälp för att rädda människoliv vid naturkatastrofer eller krigshandlingar: till exempel mat, vatten, hälsovårdstjänster eller inkvartering. Finlands humanitära hjälp går till människor till exempel i Ukraina, Afghanistan, Myanmar och Etiopien.

Klimatförändringen (lågstadier)
Fråga 3: Vilka följder har klimatförändringen förutom temperaturökning? Allt rätt

Dessutom har klimatförändringen en nära koppling till naturförluster, dvs. minskningen av den biologiska mångfalden. Anpassning till förändrade förhållanden samt konkurrens om naturresurser kan ge upphov till konflikter. Klimatförändringen återspeglas även i migrationen, då till exempel en ökning av extrema väderförhållanden tvingar allt fler människor att lämna sina hem. Klimatförändringen kan inte stoppas, men det är viktigt att begränsa och anpassa sig till dess konsekvenser. Övergången från fossila bränslen till förnybar energi är ett av de viktigaste sätten att begränsa klimatförändringen.
Fråga 4: Var drabbas man allra mest av klimatförändringens konsekvenser? I fattiga länder och östaterna i Stilla havet

Klimatförändringen påverkar alla världens länder på olika sätt. De allra fattigaste länderna samt små östater som samtidigt är allra minst skyldiga till klimatförändringen drabbas emellertid allra mest av dess skadliga konsekvenser.
Fråga 6: Meteorologiska institutet har förbättrat _____i över 100 länder som en del av Finlands utvecklingssamarbete. Förmågan att förutspå vädret

Meteorologiska institutet i Finland är en de största utvecklingssamarbetsaktörerna i branschen. Dess projekt utvecklar till exempel lokala meteorologiska instituts väder- och klimattjänster i verksamhetsländerna.
Fråga 7: Finland har deltagit i att plantera över 13 miljoner_____ i Tanzania. Träd

Tanzania är ett av Finlands partnerländer i utvecklingssamarbete. Finland stöder i Tanzania bland annat utvecklingen av näringar med anknytning till skog, såsom ökningen av antalet arbetstillfällen i skogsbranschen samt medborgarnas förmåga att anpassa sig till klimatförändringen. Skogarna har en viktig uppgift i att bekämpa klimatförändringen eftersom de fungerar som så kallade kolsänkor.
Fråga 8: I många länder har man byggt solpaneler med Finlands stöd. Vad produceras med dem? Ren el och förnybar energi

Den finska utvecklingsfinansiären Finnfund har stött till exempel solkraftsparken Valle Solar i Honduras i Centralamerika. I parken finns även teknik som har levererats av finska företag.
Fråga 10: I Etiopien har nästan 7 _____ människor fått vatten och toaletter med stöd av Finland. Miljoner

Finland har understött byggandet av över 20 000 tappställen i Etiopien. De har gett över fem miljoner människor rent vatten. Dessutom har man fått toaletter för cirka 1,4 miljoner människor.

Flickor och kvinnor (lågstadier)
Fråga 4: Senast vilket år ska jämställdhet uppnås enligt målen för Agenda 2030? 2030

Enligt målen för hållbar utveckling ska jämställdhet uppnås senast 2030, men utvecklingen ligger långt efter. Enligt FN:s uppskattning kan det med den nuvarande takten ta närmare 300 år innan jämställdhet uppnås.
Fråga 5: Finskt _____ främjar flickors och kvinnors ställning i fattiga länder. Utvecklingssamarbete

Jämställdhet är ett av de övergripande temana i Finlands utvecklingssamarbete. Detta betyder att allt utvecklingssamarbete som Finland genomför har för sin del som syfte att främja flickors och kvinnors ställning och rättigheter i utvecklingsländer.
Fråga 6: I Nepal har det byggts _____ i anslutning till skolorna med Finlands stöd. Nu kan flickor gå i skolan också när de menstruerar. Toaletter

Med stöd av finskt utvecklingssamarbete har man i Nepal ökat kunskaperna om menstruation och byggt menstruationsvänliga toaletter i skolorna. I Nepal har flickor och kvinnor traditionellt ansetts orena när de menstruerar, och man har emellanåt stängt in dem i separata hyddor eller djurstall. Traditionen är förbjuden sedan 2005 och kriminaliserad sedan 2017. I alla byar följdes emellertid inte förbudet ännu för några år sedan.
Fråga 7: I vilka av länderna nedan har finskt utvecklingssamarbete bidragit till att förbättra flickors och kvinnors rättigheter? Somalia

Somalia har varit ett partnerland i Finlands utvecklingssamarbete sedan 1980-talet. Finland har stött i landet bland annat undervisning, hälsovård, jämställdhet och god förvaltning. Till exempel har FN:s befolkningsfond UNFPA utbildat över 1 500 barnmorskor i Somalia med stöd av Finland.
Fråga 9: Varje november drivs en kampanj mot våld mot kvinnor. Vad heter kampanjen? Orange dag

Enligt namnet på kampanjen blir byggnader runt om i världen upplysta med orange från slutet av november till början av december. Orange färg symboliserar hoppet om en våldsfri framtid: var tredje kvinna har drabbats av fysiskt eller sexuellt våld under sitt liv.
Fråga 10: Vilket land har kommit allra närmast jämställdhet? Island

Inget land har uppnått fullständig jämställdhet, men Island har kommit allra närmast. Finland ligger på andra plats. Däremot finns det fortfarande mycket att göra i Afghanistan och Iran innan jämställdhet uppnås.

Målen för hållbar utveckling (högstadieklasser och andra stadiet)
Fråga 1: Uppvärmning: Berätta med ett ord vad ni tänker på när ni hör orden hållbar utveckling.

Hållbar utveckling är en förändring i samhället som ger både de nuvarande och kommande generationerna möjlighet att leva ett bra liv. Då tar man hänsyn till såväl miljön och människors välbefinnande som den ekonomiska hållbarheten.
Fråga 3: Före Agenda 2030 hade vi de så kallade millenniemålen 2000-2015. Vad uppnådde vi med dem? Allt rätt

Kampanjen ses som framgångsrik även om alla mål inte uppnåddes. Utmaningen med millenniemålen var att de fokuserade på utvecklingsländerna.
Fråga 5: Hur många delmål innehåller de 17 målen för Agenda 2030? 169

De sammanlagt 17 målen och 169 delmålen följs upp med hjälp av över 200 globala mätare. Det som mäts är till exempel antalet människor som lever under fattigdomsgränsen och antalet läskunniga. Länderna har också egna mätare.
Fråga 8: En hur stor del av världens människor lever i extrem fattigdom, det vill säga med mindre än 2,15 dollar per dag? Cirka 10 procent

Extrem fattigdom är vanligast i utvecklingsländerna. I Finland är fattigdomen relativ, vilket innebär utsatthet jämfört med den genomsnittliga levnadsstandarden.
Fråga 10: Vilken av de följande är Agenda 2030-programmets bärande princip? Ingen ska lämnas utanför.

Den så kallade "leave no one behind"-principen innebär att vi måste fästa särskild vikt vid till exempel utvecklingen i de allra fattigaste länderna.
Fråga 11: Vem eller vilka bär det huvudsakliga ansvaret för att genomföra Agenda 2030 i Finland? Regeringen

Regeringarna i världens länder ansvarar för att Agenda 2030 genomförs. För att målen ska kunna uppnås, behövs dock alla: kommuner, företag, organisationer och människor.
Fråga 12: Finlands regering tar fram en redogörelse för genomförandet av Agenda 2030, det vill säga en rapport till riksdagen vart ____ år. Vart fjärde år

Finlands regering rapporterar om framstegen också direkt till FN. Rapporterna finns på statsrådets kanslis webbplats.
Fråga 15: Människorna förbrukar mer naturresurser än vad jordklotet hinner producera. När infaller den ekologiska skuldens dag i Finland? I mars

I Finland har den ekologiska skuldens dag under de senaste åren infallit vid månadsskiftet mars-april. I hela världen infaller den ekologiska skuldens dag varje år i juli-augusti.

Agenda 2030: Sant eller falskt (högstadieklasser och andra stadiet)
Ingen fattigdom: Människor som lever i extrem fattigdom har ungefär två euro att leva på per dag. Sant

Enligt Världsbanken innebär extrem fattigdom att en människa har högst 2,15 dollar att leva på per dag.
Ingen hunger: Det finns nästan inga människor som går hungriga längre tider. Falskt

Det finns omkring 800 miljoner människor som lider av kronisk hunger i världen. I princip har vi tillräckligt med mat, men den är inte rättvist fördelad mellan människor.
God hälsa och välbefinnande: Människans genomsnittliga dödsålder är i stort sett densamma i alla världens länder. Falskt

Skillnaderna i den förväntade livslängden mellan olika länder är som störst cirka 30 år. Till exempel i Nigeria är den förväntade livslängden 55 år, i Japan 85 år.
Bra utbildning: Alla världens barn som går i skola lär sig läsa och räkna. Falskt

Största delen av världens barn får i dag gå i skola, men en stor del av barnen i utvecklingsländerna lär sig inte ens de grundläggande färdigheterna. Företeelsen kallas den globala inlärningskrisen.
Jämställdhet: Av alla riksdagsledamöter i världen är bara var fjärde en kvinna. Sant

Vägen till jämställdhet är ännu lång. Av de europeiska riksdagsledamöterna är i genomsnitt bara 31 procent kvinnor.
Rent vatten och sanitet för alla: Diarré är en av de vanligaste dödsorsakerna bland småbarn. Sant

I Finland förebygger rent dricksvatten och god hygien sjukdomar. Globalt är diarrésjukdomar en av de vanligaste orsakerna till småbarnsdöd.
Förmånlig och ren energi: Olja är en källa för förnybar energi. Falskt

Det tar miljontals år för olja att bildas. Solenergi och vindkraft är exempel på förnybara energikällor.
Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt: Världen är fri från slaveri. Falskt

Enligt Internationella arbetsorganisationen ILO lever sammanlagt 50 miljoner människor som så kallade slavar i dag. Det avser till exempel tvångsarbete och tvångsäktenskap.
Hållbar industri, innovationer och infrastruktur: Nästan alla människor använder internet nuförtiden. Falskt

Lite på 60 procent av världens människor använder internet. Som användare betraktas de personer som surfat på nätet under de senaste tre månaderna.
Minska ojämlikheten: Omkring 10 procent av människorna förtjänar över hälften av inkomsterna i världen. Sant

Välfärden är ojämnt fördelad: Den rikaste tionde delen av världens befolkning förtjänar över hälften av inkomsterna, och hälften av världens befolkning förtjänar sammanlagt mindre än en tionde del av inkomsterna.
Hållbara städer och samhällen: Över hälften av alla människor i världen bor i städer. Sant

Enligt prognoserna kommer folkmängden att öka upp till 70 procent senast 2050.
Hållbar konsumtion och produktion: Det behövs cirka 10 000 liter vatten för att tillverka ett par jeans. Sant

Det behövs cirka 10 000 liter vatten för att tillverka ett par jeans eftersom odling av bomull kräver stora mängder vatten. Därför lönar det sig att köpa nya kläder med eftertanke.
Klimatgärningar: De fattiga länderna lider mest av klimatförändringen. Sant

Samtidigt är de minst skyldiga till klimatförändringen.
Livet under vatten: Östersjön är ett rent hav. Falskt

Östersjön är väldigt förorenad. Havet lider av för mycket fosfor och av syrebrist.
Ekosystem och biologisk mångfald: Finlands skogar mår utmärkt. Falskt

Avverkning är en risk för olika typer av skog och hundratals andra arter i Finland. Mängden blåbärsris har till exempel minskat och talltita som tidigare var en vanlig fågel har blivit en hotad art.
Fred, rättvisa och god förvaltning: Korruption betyder att man ger en myndighet mutor för att uppnå otillbörlig fördel för egen eller sitt företags vinning. Sant

Finland och de andra nordiska länderna är mycket mindre korrumperade än många andra länder.
Samarbete och partnerskap: Målen för hållbar utveckling har tagits fram enbart för utvecklingsländer. Falskt

Målen gäller alla länder i världen, också Finland. Hela planeten gynnas av att vi tillsammans eftersträvar en förändring före 2030.

Finlands utvecklingssamarbete (högstadieklasser och andra stadiet)
Fråga 2: Vilka är de kontinenter där Finland bedriver utvecklingssamarbete? Afrika och Asien

Den geografiska tyngdpunkten för Finlands utvecklingssamarbete är i Afrika. Många länder har gått igenom många förändringar under de senaste åren och ekonomin har utvecklats. Många länder på kontinenten hör emellertid fortfarande till de minst utvecklade länderna, det vill säga de allra fattigaste utvecklingsländerna.
Fråga 8: Vilket bland de följande länderna i Asien är ett långvarigt partnerland för Finland i utvecklingssamarbete? Nepal

Finlands utvecklingssamarbete med Nepal började redan på 1980-talet. Under den tiden har fattigdomen minskat, läskunnigheten ökat och nästan alla har möjlighet att få rent vatten.
Fråga 9: Finland har finansierat vattenprojekt i Nepal. Kan ni gissa hur många nepaleser som tack vare dessa har fått tillgång till rent vatten? Över 1,5 miljoner

Numera har nästan alla nepaleser tillgång till rent vatten. I hela världen har Finlands utvecklingssamarbete inom vattensektorn nått 10 miljoner människor som kunnat ansluta sig till vattensystemen och fått rent vatten.
Fråga 10: Också humanitär hjälp finansieras med medel för utvecklingssamarbete. Hjälpen går till människor som lider av _____. Väpnade konflikter och naturkatastrofer

Humanitär hjälp är kortvarig hjälp för att rädda människoliv vid naturkatastrofer eller krigshandlingar: till exempel mat, vatten, hälsovårdstjänster eller inkvartering. Finlands humanitära hjälp går till människor till exempel i Ukraina, Afghanistan, Myanmar och Etiopien.
Fråga 11: Hur stor del av Finlands bruttonationalinkomst användes till utvecklingssamarbete under 2021?

Under 2021 använde Finland 0,5 procent av bruttonationalinkomsten för utvecklingssamarbete. Enligt det mål som man kommit överens om i FN är den eftersträvade nivån för utvecklingsanslagen i de så kallade industriländerna, som Finland också är, 0,7 procent av bruttonationalinkomsten. Största delen av länderna når inte upp till målet.
Fråga 13: Vilken av dessa är världens största finansiär av utvecklingssamarbete? Europeiska unionen

En del av Finlands utvecklingsfinansiering kanaliseras via Europeiska unionen till utvecklingsländerna. EU är också en viktig påverkanskanal för Finland.

Klimatförändringen (högstadieklasser och andra stadiet)
Fråga 3: Vad heter avtalet som den internationella klimatpolitiken och -målen utgår från? Klimatavtalet från Paris

På klimatmötet i Paris som ordnades i slutet av 2015 avtalade man om klimatavtalet från Paris som styr den nuvarande klimatpolitiken och klimatmålen. Avtalet trädde i kraft 2016. Avtalet gäller tiden efter 2020 och gäller tills vidare.
Fråga 4: Målet för klimatavtalet från Paris är att den globala temperaturökningen ska hållas väl under _____ grader. Två

Klimatavtalet från Paris slår fast att den globala temperaturökningen ska hållas väl under två grader. Dessutom ska åtgärder eftersträvas för att begränsa temperaturökningen till mindre än 1,5 grader. Klimatavtalet från Paris innehåller dessutom ett långsiktigt mål som gäller anpassning till klimatförändringen.
Fråga 5: Hur mycket har den globala medeltemperaturen ökat hittills jämfört med den förindustriella tiden? 1,1 grader

Man uppskattar att 1,5-gradersgränsen enligt klimatavtalet från Paris överskrids i början av 2030-talet. Som helhet håller utsläppsutvecklingen för närvarande på att leda till en ökning på cirka 3-5 grader.
Fråga 6: Konsekvenserna av extrema väderförhållanden driver redan nu årligen över _____ miljoner människor från sina hem. 20

Klimatförändringens betydelse bakom migrationer ökar. Internationella konventioner identifierar emellertid inte definitionen klimatflyktingskap.
Fråga 7: Sätt de fyra största växthusgasutsläpparna i världen i ordning. Kina, Förenta staterna, Indien, Europeiska unionen

Den största delen av utsläppen kommer från rika länder, men de allra fattigaste länderna drabbas mest av klimatförändringen. Kina och Indien hör till världen största ekonomier, även om det också finns många människor som lever i fattiga förhållanden i båda länderna.
Fråga 10: I vilket land har man med stöd av Finland planterat över 13 miljoner träd? Tanzania

Tanzania är ett av Finlands partnerländer i utvecklingssamarbete. Finland stöder i Tanzania bland annat utvecklingen av näringar med anknytning till skog, såsom ökningen av antalet arbetstillfällen i skogsbranschen samt medborgarnas förmåga att anpassa sig till klimatförändringen. Skogarna har en viktig uppgift i att bekämpa klimatförändringen eftersom de fungerar som så kallade kolsänkor.
Fråga 11: Finland har stött byggandet av Lake Turkana, den största vindkraftsparken i Afrika. I vilket land ligger den? Kenya

Nära Turkanasjön i norra Kenya blåser det exceptionellt mycket. Den finska utvecklingsfinansiären Finnfund har varit delägare i vindkraftsparken Lake Turkana sedan 2013, dvs. ända sedan byggandet inleddes. Med parken täcks upp till 15 procent av de cirka 55 miljoner invånarnas nuvarande elbehov i Kenya.
Fråga 12: I det Palestinska området stöder Finland utrustandet av 500 skolor med _____ så att elavbrott inte ska störa undervisningen. Solpaneler

På Västbanken förses under 2020-2023 500 skolor med solpaneler så att elavbrott inte längre ska störa undervisningen. Solenergi hjälper också skolorna att spara pengar. Solpanelerna producerar mer el än vad skolorna behöver. Den överflödiga energin styrs till Västbankens allmänna eldistributionsnät. Finland är en finansiärerna av projektet som stöds av Internationella finansieringsbolaget IFC.
Fråga 14: Vad heter ett företag som redan har påverkat livet av miljontals etiopier? EthioChicken

Etiopien hör till världens fattigaste länder. Visionen för företaget EthioChicken, som också har fått internationell uppmärksamhet, är att varje etiopier ska få en ansvarsfullt uppfödd kyckling per år.
Fråga 15: Hur många jordklot skulle det behövas om alla människor i världen skulle konsumera lika mycket som finländarna? 3,5

I Finland har den ekologiska skuldens dag under de senaste åren infallit vid månadsskiftet mars-april. I hela världen infaller den ekologiska skuldens dag varje år i juli-augusti.

Flickor och kvinnor (högstadieklasser och andra stadiet)
Fråga 3: Enligt FN:s uppskattning kan det med den nuvarande takten ta närmare _____ år innan jämställdhet uppnås. 300

Enligt målen för hållbar utveckling ska jämställdhet uppnås senast 2030, men enligt rapporten Gender Snapshot som gavs ut av UN Women och UN Desa (2022) ligger utvecklingen långt efter.
Fråga 4: I världen är i genomsnitt var fjärde riksdagsledamot kvinna, men i ett land utgör siffran upp till 61 procent. Var? Rwanda

Kvinnornas politiska deltagande har emellertid ökar betydligt under de senaste årtiondena: till exempel utgjorde antalet kvinnor av alla riksdagsledamöter i hela världen endast cirka 11 procent under 1995. Rwanda har behållit första platsen i fråga om antalet kvinnliga riksdagsledamöter i upp till tjugo år. Efter folkmordet 1994 ville man i Rwanda stifta en ny grundlag som skulle skapa stabilitet i landet. Samtidigt stärktes kvinnornas ställning i politiken. Numera är Rwanda i övrigt också en av världens mest jämställda länder.
Fråga 8: I världen finns det sammanlagt cirka _____ miljoner flickor och kvinnor som har blivit könsstympade på olika sätt. 200

Världshälsoorganisationen (WHO) delar upp könsstympning av flickor och kvinnor i fyra olika typer av ingrepp, och i de mest extrema fallen skärs alla yttre könsorgan bort. Vanligen utsätts flickor för könsstympning när de är 4-10 år eller senast före de fyller 15 år.
Fråga 11: Finland är en av de största finansiärerna av FN:s jämställdhetsorganisation. Vad heter organisationen i fråga? UN Women

Under 2019-2021 har UN Women bland annat stött nästan 24 500 kvinnliga ledares och kandidats deltagande i det politiska livet.
Fråga 12: I Somalia har FN:s befolkningsfond UNFPA utbildat över 1 500 _____ med Finlands stöd. Barnmorskor

I och med program som har stötts av Finland sker födslar i Somalia i tryggare förhållanden än tidigare. Finland stöder i övrigt också Somalia i att genomföra kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter (SRHR). Det är fortfarande vanligt att kvinnor blir utsatta för våld i landet. Till exempel har den största delen av kvinnorna blivit utsatta för könsstympning.
Fråga 13: I Nepal har man med Finlands stöd brutit tabun som gäller ______, till exempel isolering av flickor och kvinnor under ______. Menstruation; menstruation

I Nepal har flickor och kvinnor traditionellt ansetts orena när de menstruerar, och man har emellanåt stängt in dem i separata hyddor eller djurstall. Traditionen är förbjuden sedan 2005 och kriminaliserad sedan 2017. I alla byar följdes emellertid inte förbudet ännu för några år sedan. Med stöd av finskt utvecklingssamarbete har man i Nepal ökat kunskaperna om menstruation och byggt menstruationsvänliga toaletter i skolorna.
Fråga 14: Vilket land har kommit allra närmast jämställdhet? Island

Inget land har uppnått fullständig jämställdhet, men Island, Finland, Nicaragua och Namibia hör till de tio mest jämställda länderna i världen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Instruktioner om Kahoot-spel - Världen 2030

# data[].attributes.attachment_link.description
Spelinstruktioner samt mer information om frågorna spelspecifikt. Målen för hållbar utveckling (lågstadier) Fråga 5: Hur många mål innehåller Agenda 2030? 17 Fråga 7: Om Agenda 2030-målen enades 2015 vid FN som är en internationell organisation. Vad står förkortningen FN för? Förenta nationerna Fråga 8: Vilka länder i världen har åtagit sig att arbeta för målen ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det finns två huvudskäl för att skydda natur:

1. Miljönytta: Många hotade djur och växter är beroende av en viss sorts natur. Den behöver skyddas för att inte arterna ska utrotas. Skyddad natur bidrar också med många ekosystemtjänster - gratistjänster åt mänskligheten, så som att rena luft och vatten och att pollinera grödor.

2. Naturupplevelser: Naturen skyddas för att människor ska få tillgång till natur- och kulturupplevelser, både nu och i framtiden.

1. Miljönytta

Skyddad natur bidrar till biologisk mångfald

Biologisk mångfald kan beskrivas som variation i naturen. Ett område med biologisk mångfald har många olika naturtyper, till exempel skogar, sjöar, gläntor, gräsmarker och ett rikt djur- och växtliv. En stor del av denna rikedom finns i skyddade områden.

Fungerande ekosystem och klimat

Naturen och dess ekosystem bidrar med så kallade ekosystemtjänster åt oss människor. Det kan vara allt från mat och vatten till att hjälpa till med pollinering. Utan denna hjälp från naturen skulle vi inte klara oss.

Skyddade områden kan till exempel både minska riskerna med ett förändrat klimat och absorbera koldioxid för att minska den globala uppvärmningen. De minskar också riskerna för att vi ska drabbas av översvämning, torka, brist på vatten och säkrar att djur och växter överlever.

Skyddad natur är ett sätt att hjälpa naturen så att den i sin tur hjälper oss.

Skyddad natur för utbildning och forskning

Genom att studera natur i skyddade områden kan forskare bättre förstå exempelvis hur den påverkas av oss människor och klimatet, samt hur vi bäst hjälper ekosystemen att hålla sig friska.

Naturen kan också användas i utbildning. Det är enklast att lära sig om djur och växter och hur de är beroende av varandra på plats i skog och mark. Skolundervisning utomhus och guider i naturområden kan ge nödvändig kunskap om sammanhangen i naturen, men också ett ökat engagemang och intresse för djur och växter.

Framtida värden

Många viktiga mediciner som räddat livet på miljoner människor och uppfinningar som är viktiga för våra samhällen kommer från naturen. Ändå vet vi egentligen väldigt lite om naturen runt omkring oss. Vi vet därmed inte heller vilka värden som kommer att vara viktiga i framtiden. Arter som vi inte känner till idag och som riskerar att utrotas kan visa sig vara avgörande i framtiden. Med skyddad natur ökar chansen att dessa viktiga produkter bevaras.

2. Naturupplevelser

Skyddad natur bidrar till friluftsliv och naturturism

Skyddade områden främjar friluftsliv. Inte bara för att de finns kvar på lång sikt utan också för att de ofta görs lättillgängliga med leder, skyltning, information, naturvägledning och annat.

Turism har blivit en viktig näring i Sverige och den svenska naturen är en av de viktigaste anledningarna till att turister söker sig hit. I skyddade områden kan de få vara med om upplevelser utöver det vanliga i en rofylld, artrik och vild natur. Genom att skydda områden där turism bedrivs kan företag satsa på sin verksamhet långsiktigt eftersom de kan vara säkra på att naturen kommer att bevaras.

I skyddad natur behövs ofta någon form av skötsel och det innebär arbetstillfällen med allt från att hålla gläntor öppna till att reparera vindskydd och leder. Skyddad natur som används för friluftsliv och turism kan ge jobb och intäkter, både för företag inom naturturism och för andra näringar i närheten som hotell, restaurang, utrustning, transport och lokaltillverkade produkter.

Vistelse i naturen förbättrar den psykiska och fysiska hälsan

De sjukdomar som ökar mest i vårt samhälle är de som är relaterade till stress och stillasittande. Att vistas i naturen är positivt för hälsan på flera sätt. Naturen har en lugnande inverkan på oss. Studier har visat att efter bara ett par minuter i naturen går puls och blodtryck ner och stressen minskar. I naturen slipper vi tänka på krav och rutiner i vardagslivet och kan fokusera på intrycken från naturen. Naturupplevelser leder till att personer som har olika diagnoser mår bättre, upplever mindre smärta och tillfrisknar snabbare. Dessutom har det i studier framkommit att barn som ofta vistas i naturmiljö har bättre koncentrationsförmåga, motorik och hälsa.

Naturupplevelser ökar livskvaliteten

De flesta människor upplever att naturen ger kraft och återhämtning. Skyddade områden ger unika upplevelser genom att erbjuda variationsrik och sevärd natur. I en studie om svenskarnas syn på skogen och naturen svarade 80 procent att det är nödvändigt för livskvaliteten att komma ut i skog och mark. 94 procent av de svarande upplevde att de blir avspända och harmoniska av att vistas i naturen. Naturen har också en inneboende skönhet som många människor uppskattar och som ger upplevelser som är svåra att ersätta på annat sätt och att sätta ett värde på. Att skydda områden idag innebär att människor även i framtiden får möjlighet att uppleva naturen och allt den kan ge.

# data[].attributes.attachment_link.description
Naturen är viktig för miljön och för djurs och människors välmående. Därför behöver den skyddas så att arter inte utrotas och så att människor kan få tillgång till natur- och kulturupplevelser, både idag och i framtiden. Fler faktablad om naturskydd: Det finns två huvudskäl för att skydda natur: 1.