# data[].attributes.headline
Hadean-  Acum 4,54 miliarde de ani                                                                   

# data[].attributes.subject
Hadean-  Acum 4,54 miliarde de ani                                                                   

# data[].attributes.body
S-a format Pământul, prin reunirea unor fragmente de materie din sistemul nostru solar. La acea vreme, pe Terra nu exista viață. Planeta era extrem de fierbinte, avea o activitate vulcanică foarte intensă și o atmosferă încărcată de praf, dioxid de carbon, metan, oxid de azot și sulf.

# data[].attributes.body
În urmă cu 3,8 miliarde de ani, au apărut, în mediul acvatic, primele organisme, unicelulare, procariote (fără nucleu individualizat), de tipul bacteriilor. Din această perioadă de timp datează cele mai vechi urme de viață, sub forma microfosilelor și a stromatolitelor – straturi de sedimente depuse acolo unde au existat pelicule de microorganisme.

# data[].attributes.headline
Proterozoic- 2,5 miliarde – 541 de milioane de ani

# data[].attributes.subject
Proterozoic- 2,5 miliarde – 541 de milioane de ani

# data[].attributes.body
În acest interval de timp au apărut organismele eucariote. Primele eucariote erau unicelulare, apoi au evoluat și forme de viață pluricelulare. Au apărut primele protiste și ciuperci. Primele eucariote multicelulare și capabile de fotosinteză au apărut în urmă cu aproximativ 700 de milioane de ani, iar acum cca 550 de milioane de ani s-au dezvoltat și primele animale, în mediul acvatic.

# data[].attributes.body
A avut loc o diversificare rapidă a formelor de viaţă în mediul acvatic, în timp ce mediul terestru era prea puţin populat cu vieţuitoare. În Cambrian au apărut și primele vertebrate – pești fără oase mandibulare (fără fălci). Unul dintre grupurile care au apărut și s-au diversificat spectaculos în Cambrian au fost trilobiţii, artropode marine. Aveau corpul acoperit cu o carapace dură; de aceea, s-au păstrat bine prin fosilizare.

# data[].attributes.body
Au evoluat diferite nevertebrate și multe specii de pești fără fălci, iar spre sfârșitul perioadei au apărut și primii pești cu oase mandibulare. Printre nevertebrate se numărau gigantostraceii sau scorpionii-de-mare, artropode acvatice, majoritatea prădătoare, dintre care unele aveau peste 2,5 m. Nautilii sunt moluște cefalopode înrudite cu sepiile și caracatiţele, dar cu cochilie externă. Deși au apărut în urmă cu peste 400 de milioane de ani, nautilii există și azi.

# data[].attributes.body
Dacă, până la acest moment, majoritatea vieţuitoarelor trăiau în mediul acvatic, spre sfârșitul Silurianului încep să se diversifice și să se răspândească forme de viaţă multicelulare adaptate mediului terestru. Pe uscat apar plante terestre (ferigi, mușchi) și artropode terestre.

# data[].attributes.body
Devonianul este supranumit era peștilor, deoarece perioada este marcată printr-o mare diversificare a acestui grup. Apar numeroase specii de pești osoși, caracteristici fiind cei numiţi placodermi, cu corpul acoperit de o „armură” de solzi duri. Strămoșii tetrapodelor (vertebratele cu patru membre) încep să se adapteze mersului pe uscat: din înotătoarele lor evoluează membrele care îi vor ajuta să colonizeze mediul terestru.

# data[].attributes.body
Păduri imense s-au întins peste o mare parte a uscatului. Din lemnul lor s-au format marile zăcăminte de cărbuni pe care le exploatăm azi. Datorită pădurilor, a crescut concentraţia de oxigen din atmosferă, ceea ce a condus la creșterea mărimii formelor de viață. Se cunosc fosile ale unor libelule gigantice (Meganeura), cu anvergura de peste 70 cm.

# data[].attributes.body
În regiunile continentale pădurile s-au restrâns, lăsând loc unor întinse zone deșertice. S-au diversificat reptilele adaptate la viaţa pe uscat, care puteau suporta condiţiile de viaţă din zonele aride. La sfârșitul Permianului a avut loc extincţia permian-triasică, care încheie Era Paleozoică și începe Era Mezozoică. Au dispărut aproximativ 96% dintre toate speciile marine (și chiar grupe întregi de animale, precum trilobiţii) și circa 70% dintre speciile terestre.

# data[].attributes.body
Climatul global era cald și uscat. Flora terestră era dominată de gimnosperme, iar în cadrul faunei, dintre reptile apar primii dinozauri, primele vertebrate zburătoare (pterozaurii), numeroase reptile acvatice. Spre sfârșitul Triasicului apar și primele mamifere.

# data[].attributes.body
Climatul cald și umed a favorizat dezvoltarea vegetaţiei, oferind condiţii bune de viaţă marilor dinozauri erbivori și carnivori. Dinozaurii ajung să domine fauna terestră; oceanele sunt populate de reptile marine uriașe (plesiozauri, ihtiozauri), iar pterozaurii sunt vertebratele zburătoare dominante. Spre sfârșitul Jurasicului, apar primele plante cu flori (angiosperme), precum și primele păsări, care au evoluat dintr-un grup de dinozauri numiţi teropode.

# data[].attributes.body
Se diversifică angiospermele, evoluţia lor fiind favorizată de apariţia insectelor polenizatoare. La sfârșitul Cretacicului, o extincţie majoră a dus la dispariţia unor grupuri întregi de viețuitoare: dinozaurii, dar și marile reptile marine, pterozaurii și alte reptile.

Oamenii de știinţă cred că extincţia a fost determinată de cel puţin două fenomene catastrofale care s-au suprapus: Pământul a fost lovit de un asteroid, într-o perioadă de vulcanism intens, în care clima și creșterea plantelor erau deja afectate de gazele și cenușa aruncate de vulcanii în erupţie.

# data[].attributes.body
După dispariţia dinozaurilor, mamiferele au evoluat rapid, trecându-se de la puţinele specii din Mezozoic la marea varietate de forme ce caracterizează și azi lumea mamiferelor. Unele au devenit acvatice, altele s-au adaptat vieţii arboricole, altele au evoluat în forme terestre de mari dimensiuni. Paraceratherium a fost unul dintre cele mai mari animale terestre care au trăit vreodată. Avea cca 7 metri lungime și o înălţime la umăr de aproape 5 metri.

# data[].attributes.body
În cadrul faunei, cele mai mari transformări au avut loc în cazul păsărilor și al mamiferelor: aceste două grupe au continuat să evolueze rapid, apropiindu-se de formele pe care le cunoaștem azi. Spre sfârșitul Neogenului, au apărut în Africa primele hominide, din care aveau să evolueze și strămoșii omului.

# data[].attributes.body
Perioada a fost caracterizată de glaciaţiuni (când clima s-a răcit și gheţarii s-au extins) ce au alternat cu perioade interglaciare (clima devenea mai blândă și gheţarii se retrăgeau spre poli). Ultima glaciaţiune s-a încheiat acum cca 12 000 de ani. Aceste răciri și încălziri alternative ale climei au dus, de fiecare dată, la mari schimbări în flora și fauna planetei.

În urmă cu cca 300 000 de ani, în Africa, a apărut specia noastră, Homo sapiens. De-a lungul timpului, au existat și alte specii de oameni; unele au trăit în același timp cu Homo sapiens, dar au dispărut. Specia noastră este singura specie umană care a supravieţuit până azi.

Caracteristică pentru Cuaternar este existenţa unor mamifere terestre de dimensiuni foarte mari, așa-numita megafaună cuaternară (cerbul gigantic, mamuţii, mastodontul, rinocerul lânos, leneșul terestru uriaș etc.) Acestea au dispărut la sfârșitul ultimei glaciaţiuni, cel mai probabil vânate de către om.