# data[].attributes.headline
Senie laiki (senākā aizvēsture, pirmās cilivizācijas)

# data[].attributes.subject
Senie laiki (senākā aizvēsture, pirmās cilivizācijas)

# data[].attributes.body
(Ap 3 miljoni - 500)

# data[].attributes.headline
Ap 10 500. g. p. m. ē.  - pirmo iedzīvotāju (ziemeļbriežu mednieku) ienākšana Latvijas zemēs

# data[].attributes.subject
Ap 10 500. g. p. m. ē.  - pirmo iedzīvotāju (ziemeļbriežu mednieku) ienākšana Latvijas zemēs

# data[].attributes.headline
Ap 3500. g. p.m.ē. - pirmās liecības par neolīta revolūciju Latvijā.

# data[].attributes.subject
Ap 3500. g. p.m.ē. - pirmās liecības par neolīta revolūciju Latvijā.

# data[].attributes.body
Neolīts - akmens laikmeta pēdējais periods.  Notika pāreja no savācējsaimniecības uz ražotājsaimniecību. Cilvēks, kas bija pilnīgi atkarīgs no dabas, kļuva par būtni, kas spēja ietekmēt dabas procesus. Augu un dzīvnieku  domestikācija(savvaļas dzīvnieku pieradināšana un savvaļas augu kultivēšana) ļāva cilvēkam tos pārveidot, nodrošinot savu eksistenci.

# data[].attributes.headline
Ap 3400. g. p.m.ē - Latvijā ienāk somugri

# data[].attributes.subject
Ap 3400. g. p.m.ē - Latvijā ienāk somugri

# data[].attributes.body
Somugri - cilšu un tautu grupa.
Vēlā akmens laikmeta (neolīta) vidū 4. – 3.gt. p.m.ē. no Lādogas ezera apkaimes Latvijas teritorijā ienāca ciltis ar somugru (mongoloīdā tipa) iezīmēm.

# data[].attributes.headline
Ap 2300. g. p.m.ē. Latvijā ienāk indoeiropieši.

# data[].attributes.subject
Ap 2300. g. p.m.ē. Latvijā ienāk indoeiropieši.

# data[].attributes.body
Latviešu tautas izcelsme ir saistīta ar indoeiropiešu pirmtautu, kuras sens atzars ir balti. Mūsdienās vienīgie baltu pēcteči ir latvieši un lietuvieši. Baltu valodas ir ļoti tuvas senajai indoeiropiešu pirmvalodai.Indoeiropiešu valodu saime ir lielākā valodu saime pasaulē.

# data[].attributes.headline
1189. g. - vācietis Meinards kļūst par bīskapu līvu zemēs.

# data[].attributes.subject
1189. g. - vācietis Meinards kļūst par bīskapu līvu zemēs.

# data[].attributes.body
Meinards tika iesvētīts par Ikšķiles bīskapu. Jaunievēlētais bīskaps ar cieņu izturējās pret vietējo iedzīvotāju tradīcijām, iemācījās viņu valodu, rūpējās par jaunu priesteru audzināšanu.

# data[].attributes.headline
1198. - 1290. g. - krusta karos tiek iekarota Latvijas zeme.

# data[].attributes.subject
1198. - 1290. g. - krusta karos tiek iekarota Latvijas zeme.

# data[].attributes.body
Krusta kari bija vairākas militārās kampaņas no 11. līdz 13. gs., kuras ierosināja un atbalstīja Romas pāvests Urbāns II. Laiku no 11. līdz 13. gs. Eiropas vēsturē sauc par Krusta karu periodu.
Krusta kari Latvijas teritorijā sākās laikā starp trešo un ceturto Austrumu krusta karu. Baltijas reģions krusta karotājiem bija nozīmīgs sava izdevīgā ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ, jo atradās starp Ziemeļeiropu un Krievzemes kņazistēm.

Iekarotās lībiešu, latgaļu, kuršu, zemgaļu, sēļu un igauņu zemes sāka dēvēt par Livoniju.

# data[].attributes.headline
1201. g. - vācieši uzceļ savu apmetni Rīgā.

# data[].attributes.subject
1201. g. - vācieši uzceļ savu apmetni Rīgā.

# data[].attributes.body
12. gs.beigās, vācu tirgotājiem cenšoties paplašināt un nostiprināt savu darbības areālu Baltijas jūras austrumkrastā, te ieradās arī krustneši. Viņu pirmais vadonis bīskaps Bertolds 1198. gadā krita kaujā pie Rīgas Senā kalna. Hronistam Indriķim to pierakstot, pirmo reizi rakstītos avotos parādījās vārds “Rīga”.
Nākamais bīskaps Alberts 1201. gadā pārcēlās no Ikšķiles uz Rīgu, un pēc pārrunām ar vietējiem lībiešiem sāka celt nocietinātu apmetni pie Rīgas ezera. Tā 1201.gads kļuva par oficiālo Rīgas dibināšanas gadu. Jau 1202. gadā te ieradās pirmie kolonisti – vācu namnieki.

# data[].attributes.body
Saules kauja bija viena no lielākajām Ziemeļe krusta karu kaujām, kas notika 1236. gada 22. septembrī pie Saules zemes ziemeļu robežas. Tajā žemaišu un zemgaļu karaspēks Vikinta vadībā iznīcināja apvienoto krustnešu karaspēku, kurā ietilpa gan ārzemju bruņinieki, gan Zobenbrāļu ordeņa mestra Folkvīna un tā sabiedrotā Pleskavas kņaza karaspēks, gan arī katoļu ticībā pārgājušo vietējo līvu, latgaļu un igauņu vasaļu karavīri.

# data[].attributes.body
Durbes kauja bija viena no izšķirošākajām kaujām Ziemeļu krusta karos (12.-14. gs), kurā žemaišu un kuršu karaspēki sakāva krustnešus un viņu tābrīža sabiedrotos prūšus.

Kauja notika 1260. gada 13.jūlijā muklājā pie Durbes viduslaiku pils. Kaujai sākoties, kuršu karavīri pārgāja pretinieka pusē un uzbruka krustnešiem no aizmugures. Pēc Atskaņu hronikas ziņām gan kuršu, gan igauņu karavīri atteicās piedalīties kaujā vācu pusē. Ordeņa karaspēks tika pilnīgi sakauts, cīņā krita gan Livonijas ordeņa mestrs Burhards fon Hornhūzens, gan Vācu ordeņa landmaršals Heinrihs Botels un apmēram 150 bruņinieki. Pēc kaujas krustnešu karaspēka atliekas, cauri mežiem slapstoties, atgriezās savās pilīs.

# data[].attributes.headline
Ap 1420. g. - sāk sanākt Livonijas landtāgi.

# data[].attributes.subject
Ap 1420. g. - sāk sanākt Livonijas landtāgi.

# data[].attributes.body
Livonijas landtāgs jeb Livonijas konvents bija Livonijas konfederācijas pārstāvju sapulce 15. un 16. gadsimtā. Parasti landtāga deputāti pulcējās Valkā vai Valmierā, jo tās atradās Livonijas konfederācijas centrā, reizumis arī Rīgā, Tērbatā, Cēsīs un Vīlandē. Landtāga kompetencē ietilpa kopīga Livonijas ārpolitika un militārā sadarbība, iekšpolitisko attiecību veidošana, tirdzniecisko līgumu slēgšana, nodokļu un naudas politika, izbēgušo zemnieku atdošana. Landtāgi bija arī Livonijas konfederācijas augstākais likumdevējs un tiesa starp valstīm un kārtām.

# data[].attributes.headline
Jaunie laiki pirmias posms  ( Ap 1500 - 1750)

# data[].attributes.subject
Jaunie laiki pirmias posms  ( Ap 1500 - 1750)

# data[].attributes.headline
1525. g.  - ziņas par pirmo grāmatu latviski.

# data[].attributes.subject
1525. g.  - ziņas par pirmo grāmatu latviski.

# data[].attributes.body
Ir ziņas, ka jau 1525. g. kāda grāmata tikusi drukāta latviešu valodā, tajā bijuši luterāņu dievkalpojumu teksti, bet šī grāmata nav saglabājusies.

# data[].attributes.headline
1554. g.  - Livonijā tiek izsludināta ticības brīvība.

# data[].attributes.subject
1554. g.  - Livonijā tiek izsludināta ticības brīvība.

# data[].attributes.body
1554. gadā landtāgs atļāva ticības brīvību Livonijā, no daudzām pilsētām katoļi tika padzīti, baznīcas un īpašumi konfiscēti, lielākajās pilsētās uz laiku aizliedza dievkalpojumus.

# data[].attributes.body
Livonijas karš bija 25 gadus ilgs karš ar pārtraukumiem starp Krievijas caristes un Livonijas konfederācijas karaspēkiem (1558—1561), kurā pēc tam iesaistījās arī vēlāk Polijas-Lietuvas kopvalsts  un Dānijas un Zviedrijas karalistes, kuru savstarpējās cīņas tiek sauktas par Ziemeļu septiņgadu karu (1563—1570). Livonijas karš beidzās ar Krievijas sakāvi, tomēr kara rezultātā Livonija bija pilnīgi nopostīta un sadalīta starp uzvarējušajām lielvalstīm.

# data[].attributes.headline
1561. g.  - Livonijas likvidācija, Pārdaugavas un Kurzemes-Zemgales hercogistu izveidošana Polijas-Lietuvas sastāvā.

# data[].attributes.subject
1561. g.  - Livonijas likvidācija, Pārdaugavas un Kurzemes-Zemgales hercogistu izveidošana Polijas-Lietuvas sastāvā.

# data[].attributes.body
Pārdaugavas Livonijas hercogiste bija hercogiste, kas izveidota 1561.-1562. gadā Lietuvas lielkņazistes pakļautībā, kad sadaloties Livonijas konfederācijai, Livonijas ordenis un Rīgas arhibīskapija noslēdz vienošanos ar Lietuvas lielkņazisti par Livonijas un Lietuvas reālūnijas izveidošanu.

Reālūnija - valstu savienības veids

# data[].attributes.headline
1600. - 1629. g.  Polijas-Lietuvas un Zviedrijas karš. Pārdaugavas hercogistes sdale poļu Latgalē un zviedru videmē.

# data[].attributes.subject
1600. - 1629. g.  Polijas-Lietuvas un Zviedrijas karš. Pārdaugavas hercogistes sdale poļu Latgalē un zviedru videmē.

# data[].attributes.body
Livonijas kara rezultātā Zviedrija bija ieguvusi Ziemeļigauniju, bet tīkoja vēl vairāk nostiprināties Baltijas jūras austrumu piekrastē. Galvenais sāncensis šajā reģionā bija Polija-Lietuva. Abas valstis ne tikai centās valdīt Baltijas jūrā, būtiski nozīmīgas tām bija izdevīgās tirdzniecības ostas.

1600. gadā sākās poļu-zviedru karš.

Zviedru karapulki karaļa Kārļa IX vadībā Latvijas teritorijā iebruka jau 1600. gadā. Viņu rokās nonāca lielākā daļa Pārdaugavas hercogistes.

Pēc vairāku mēnešu aplenkuma un strīdiem pašu rīdzinieku vidū pilsēta tomēr padevās Gustavam II Ādolfam. Pārdaugavas hercogistes lielākajā daļā nostiprinājās zviedru vara.

# data[].attributes.headline
1710. g. - Krievijas impērija iegūst zviedru Vidzemi.

# data[].attributes.subject
1710. g. - Krievijas impērija iegūst zviedru Vidzemi.

# data[].attributes.body
Lielais Ziemeļu karš bija viens no lielākajiem kariem par politisko un militāro ietekmi Ziemeļeiropā. Kara rezultātā samazinājās Zviedrijas loma, bet krasi pieauga Krievijas loma Baltijas jūras reģionā.

# data[].attributes.headline
1772. g. - Krievijas impērija iegūst poļu Latgali.

# data[].attributes.subject
1772. g. - Krievijas impērija iegūst poļu Latgali.

# data[].attributes.body
Pēterburgas slepenās konvencijas noteikumiem Krievijas impērijas un Prūsijas karalistes pārstāvji vienojās "savstarpēji palīdzēt izmantot radušos apstākļus, lai iegūtu sev tos Polijas apvidus, uz kuriem tam ir senas tiesības". Vienošanās rezultātā Krievija ieguva Poļu Livonijas daļu, tomēr politisku apsvērumu dēļ to nosauca par Daugavas provinci un pievienoja nevis pārējai Livonijai (tolaik Rīgas guberņai), bet gan jaunizveidotajai Pleskavas guberņai. 1773. gadā pilsētas tiesības piešķīra Rēzeknei.

# data[].attributes.headline
1795. g.  - Krievijas impērija iegūst Kurzemes - Zemgales hercogisti.

# data[].attributes.subject
1795. g.  - Krievijas impērija iegūst Kurzemes - Zemgales hercogisti.

# data[].attributes.body
Kurzemes un Zemgales hercogistes aneksija 1795. gadā bija daļa no Polijas—Lietuvas kopvalsts dalīšanas, kā rezultātā Kurzemes un Zemgales hercogiste zaudēja starptautisko tiesību subjekta statusu un kopā ar Piltenes apgabalu tika inkorporēta Krievijas impērijas sastāvā.

Pievienotajā teritorijā īslaicīgi nodibināja Jelgavas vietniecību ar deviņiem apriņķiem (Jelgavas, Ventspils, Kuldīgas, Aizputes, Liepājas, Tukuma, Bauskas, Jaunjelgavas un Jēkabpils), ko pēc tam pārveidoja par Kurzemes guberņu.

# data[].attributes.headline
Jauno laiku otrais posms ( Ap 1750 - 1900)

# data[].attributes.subject
Jauno laiku otrais posms ( Ap 1750 - 1900)

# data[].attributes.headline
1817. g. - Kurzemes guberņā atceļ dzimtbūšanu

# data[].attributes.subject
1817. g. - Kurzemes guberņā atceļ dzimtbūšanu

# data[].attributes.body
Svarīgs bija arī laiks pirms dzimtbūšanas atcelšanas - Eiropas publiskajā telpā dominēja viedoklis, ka brīvība - tas ir pareizi, ka visiem cilvēkiem ir jābūt brīviem, jautājums bija - kā tas būs.

# data[].attributes.headline
1819. . - Vidzemes guberņā atceļ dzimtbūšanu.

# data[].attributes.subject
1819. . - Vidzemes guberņā atceļ dzimtbūšanu.

# data[].attributes.headline
1861. g. - Latgalē atceļ dzimtbūšanu (kopā ar dzimtbūšanas atcelšanu Krievijā).

# data[].attributes.subject
1861. g. - Latgalē atceļ dzimtbūšanu (kopā ar dzimtbūšanas atcelšanu Krievijā).

# data[].attributes.body
1861. gada 19. februārī Krievijas cars Aleksandrs II izsludināja dzimtbūšanas atcelšanu visā impērijā. Latgales baznīcās no kanceles likumu nolasīja 1861. gada 12. martā.

# data[].attributes.headline
1868. g. - nodibina Rīgas Latviešu biedrību.

# data[].attributes.subject
1868. g. - nodibina Rīgas Latviešu biedrību.

# data[].attributes.body
Rīgas Latviešu biedrība ir viena no vecākajām latviešu sabiedriskajām organizācijām, kas dibināta 1868. gadā, likvidēta 1940. gadā un atkal atjaunota 1989. gadā.

Biedrība rīko ar tautas tradīcijām saistītus sabiedriskus pasākumus un atbalsta dažādu kolektīvu darbību.

# data[].attributes.headline
1873. g. - notiek Pirmie Vispārīgie latviešu Dziedāšanas svētki.

# data[].attributes.subject
1873. g. - notiek Pirmie Vispārīgie latviešu Dziedāšanas svētki.

# data[].attributes.body
Mūzikas dzīvē liela un paliekoša nozīme bija latviešu koru dziedāšanas tradīcijām, kuras aizsākās jau pirms Pirmajiem vispārīgajiem dziesmusvētkiem (1873. gads) un kuru izkopšana sevišķi uzplauka Latvijas brīvvalsts laikā.

# data[].attributes.headline
1905. g. - Latvijas zemēs kā visā Krievijas impērijā notiek revolūcija.

# data[].attributes.subject
1905. g. - Latvijas zemēs kā visā Krievijas impērijā notiek revolūcija.

# data[].attributes.body
1905. gada revolūcija bija visaptverošs galvenokārt savstarpēji nesaistītu mierīgu protesta akciju un vardarbīgu sacelšanos kopums Krievijas impērijā, kas bija vērsts pret pastāvošo režīmu.

# data[].attributes.headline
1918. g. 18. novembris - Latvijas Republikas proklamēšanas diena.

# data[].attributes.subject
1918. g. 18. novembris - Latvijas Republikas proklamēšanas diena.

# data[].attributes.body
1918. gadā šajā dienā Latvijas Tautas padome Rīgas pilsētas 2. teātra (pašreizējā Latvijas Nacionālā teātra) ēkā paziņoja, ka suverēnā valsts vara Latvijā ir pārgājusi tās rokās un griezās pie Latvijas pilsoņiem ar uzsaukumu, kurā pasludināja, ka Latvija ir patstāvīga, neatkarīga un demokrātiska republika un to vada Latvijas Pagaidu valdība

# data[].attributes.body
Latvijas brīvības cīņas jeb Latvijas Neatkarības karš[3] bija karš pret jaundibinātās Latvijas Republikas teritorijā iebrukušo Padomju Krievijas karaspēku, kas izvērtās cīņās par neatkarīgu un demokrātisku Latvijas republiku. Karadarbība sākās drīz pēc Latvijas valsts pasludināšanas 1918. gada 18. novembrī un beidzās līdz ar Latvijas—Krievijas miera līguma noslēgšanu 1920. gada 11. augustā.

# data[].attributes.headline
1920. - 1922. g. Satversmes sapulces laiks.

# data[].attributes.subject
1920. - 1922. g. Satversmes sapulces laiks.

# data[].attributes.body
Latvijas Satversmes sapulce bija Latvijas Republikas pirmais vēlētais parlaments, kas darbojās no 1920. gada 1. maija līdz 1922. gada 7. novembrim, aizsākot parlamentārās demokrātijas posmu Latvijā.

# data[].attributes.body
Parlamentārā demokrātija Latvijā sākās ar Satversmes sapulces ievēlēšanu 1920. gada 1. maijā, un beidzās ar 4. Saeimas padzīšanu pēc 1934. gada 15. maijā veiktā Ulmaņa apvērsuma.

# data[].attributes.headline
1934. - 1940. g. K. Ulmaņa diktatūras laiks.

# data[].attributes.subject
1934. - 1940. g. K. Ulmaņa diktatūras laiks.

# data[].attributes.body
1934. gada 15. maija apvērsums ievadīja autoritārā režīma periodu Latvijas vēsturē - Satversmes darbība bija apturēta, sākās valsts dzīves pārkārtošana.

Par godu 15. maijam tika ieviestas Vienības dienas svinības.

Ulmaņa ideāls bija latviska, lauksaimnieciska, neatkarīga, saimnieciski nodrošināta, neitrāla Latvija. Ulmaņlaiku Latvijas trīs galvenie ideoloģiskie balsti bija – vadonība, vienība, nacionālisms.

# data[].attributes.headline
1940. g. 17. jūnijs - PSRS okupē Latviju.

# data[].attributes.subject
1940. g. 17. jūnijs - PSRS okupē Latviju.

# data[].attributes.body
1940. gadā sekoja ultimāts Latvijai, uz kuru valdībai bija jādod atbilde 9 stundu laikā. Ultimātā PSRS apvainoja Latvijas valdību „savstarpējās palīdzības līguma” pārkāpumos.

# data[].attributes.headline
1941. g. jūnijs - Latviju okupē nacistu karaspēks

# data[].attributes.subject
1941. g. jūnijs - Latviju okupē nacistu karaspēks

# data[].attributes.body
1941. gada 22. jūnijā Vācu armija iebruka Latvijas teritorijā. Sākoties Vācijas iebrukumam PSRS, 1941.gadā jūnijā, organizējās latviešu pašaizsardzības spēki, kas sastāvēja no bijušajiem aizsargiem un militārpersonām. Tie uzbruka padomju varas pārstāvjiem.

# data[].attributes.headline
1945. g. 8. maijs  - nacistu karaspēka kapitulācija Kurzemes katlā, kara beigas un otrā visas Latvijas nonākšana PSRS okupācijā.

# data[].attributes.subject
1945. g. 8. maijs  - nacistu karaspēka kapitulācija Kurzemes katlā, kara beigas un otrā visas Latvijas nonākšana PSRS okupācijā.

# data[].attributes.body
Par Kurzemes cietoksni vai Kurzemes katlu tiek saukts vācu karaspēka ielenkums Kurzemes pussalā Otrā pasaules kara laikā, kas izveidojās 1944. gada 9.—10. oktobrī, Sarkanajai armijai sasniedzot Baltijas jūru pie Mēmeles un nogriežot vācu karaspēka grupai ”Ziemeļi” atkāpšanās ceļu pa sauszemi. 1945. gada 15. janvārī karaspēka grupa ”Ziemeļi” tika pārdēvēta par karaspēka grupu ”Kurzeme”. Tā beidza karadarbību tikai pēc Vācijas kapitulācijas 1945. gada 8. maijā.

# data[].attributes.headline
1990. g.  4. maijs - Augstākā Padome, kurā vairākumā ir LTF pārstāvji, pieņem lēmumu par pakāpenisku Latvijas neatkarības atjaunošanu.

# data[].attributes.subject
1990. g.  4. maijs - Augstākā Padome, kurā vairākumā ir LTF pārstāvji, pieņem lēmumu par pakāpenisku Latvijas neatkarības atjaunošanu.

# data[].attributes.body
Neatkarību atbalstošajiem spēkiem 1990. gadā izdevās iegūt vairākumu Latvijas Padomju Sociālistiskās Republikas Augstākajā Padomē (LPSR AP) un īstenot konstitucionālu valsts neatkarības atjaunošanas ceļu. 1991. gadā tika atgūta politiskā neatkarība un īsā laikā, līdz 1993. gada sākumam, arī ekonomiskā neatkarība.

# data[].attributes.body
1991. gada janvāra barikādes Rīgā bija viens no Atmodas laika izšķirīgajiem brīžiem. 1990. gada 4. maija Neatkarības deklarācijas iesāktais ceļš uz valstisko neatkarību un tautas griba to īstenot tika pārbaudīta ar atklātu padomju militāro spiedienu. 1990. gada nogalē Baltijā parādījās reāli draudi par “PSRS prezidenta pārvaldes” ieviešanu, kas nozīmētu faktisku pasludinātās neatkarības likvidēšanu un PSRS centrālās varas ietekmes atjaunošanu. 1991. gada janvārī šie draudi pārvērtās reālā militāra spēka izmantošanā, kas prasīja civiliedzīvotāju dzīvību.

BArikādes notika 13. līdz 27. janvārim.

# data[].attributes.headline
1991. gada 21. augusts - Augusta puča laikā Augstākā Padome pasludina pilnīgu Latvijas neatkarības atjaunošanu.

# data[].attributes.subject
1991. gada 21. augusts - Augusta puča laikā Augstākā Padome pasludina pilnīgu Latvijas neatkarības atjaunošanu.

# data[].attributes.body
Latvijas neatkarības atjaunošana bija vairāku politisku notikumu secība, kas sākās ar Atmodas laika sabiedrisko kustību dibināšanu un Latvijas neatkarības atjaunošanas deklarācijas pieņemšanu un beidzās ar neatkarības atjaunošanas starptautisku atzīšanu pēc Augusta puča sagrāves.

# data[].attributes.headline
2004. g. - Latvija iestājas NATO un Eiropas Savienībā.

# data[].attributes.subject
2004. g. - Latvija iestājas NATO un Eiropas Savienībā.

# data[].attributes.body
NATO 2004. gada 29. martā.
NATO- Ziemeļatlantijas Līguma organizācija ir militāra savienība, kas apvieno vairākas Eiropas un Ziemeļamerikas valstis.

Latvijas pievienošanās Eiropas Savienībai notika 2004. gada 1. maijā. Latvija kļuva par vienu no tolaik 25 Eiropas Savienības dalībvalstīm.

# data[].attributes.body
2012. gada tautas nobalsošana par likumprojektu "Grozījumi Latvijas Republikas Satversmē" bija pilsoņu parakstu vākšanā ierosināts referendums par likumprojektu, kas paredzēja mainīt Latvijas Republikas Satversmes 4., 18., 21., 101. un 104. pantu, piešķirot krievu valodai otrās valsts valodas statusu.

# data[].attributes.body
Eiro ieviešana Latvijā notika 2014. gada 1. janvārī. Latvijas latu apmainīja pret eiro pēc kursa 1 EUR = 0,702804 LVL.