# data[].attributes.body
Mlečnokislinska bakterija, ki se nahaja v ustni votlini, črevesju in nožnici (vagini). Izloča mlečno kislino, ki zniža pH sluznic in deluje protiglivično proti patogeni kvasovki vrste Candida albicans.

# data[].attributes.body
Kroglasta bakterija, ki je pogosto prisotna na naši koži. Pri človeku lahko povzroči različne bolezni, od omejenih kožnih okužb (gnojni izpuščaji, turi…) do življenjsko ogrožajočih bolezni (pljučnica, meningitis…). Je eden od petih najpogostejših povzročiteljev bolnišničnih okužb.
Janja Pajk

# data[].attributes.body
Je bakterija, ki izloča nevrotoksin in s tem povzroča bolezen tetanus ali mrtvični krč. Spore te bakterije so lahko zaradi živalskih iztrebkov prisotne tudi v zemlji. V Sloveniji smo pričeli s cepljenjem proti tetanusu leta 1951.

# data[].attributes.body
Anaerobna bakterija, ki tvori endospore in izloča toksine s tem pa povzroča akutno bolezen botulizem. V primeru, da bakterija zaide v telo živali ali človeka, ob ugodnih pogojih začne izločati toksine, ki delujejo na živčni sistem in povzročijo ohromitve mišic. Bakterije se uporabljajo za pridobivanje botulina, ki se med drugimi uporablja tudi za glajenje gub.
Klara Kranjc

# data[].attributes.body
Fakultativno anaerobna, po Gramu negativna bakterija. Bolezni, ki jih povzročajo bakterije iz rodu salmonel, imenujemo salmoneloze. Pri človeku in živalih povzročajo različne oblike črevesnih okužb.
S salmonelo je najpogosteje okužena perutnina, jajca. Okužimo se, če pred zaužitjem teh živil toplotno ne obdelamo.
Manca Srakar

# data[].attributes.body
Deinococcus radiodurans
Je ekstremofilna bakterija, kar pomeni, da uspeva v fizikalnih in geokemičnih razmerah, škodljivih za večino drugih živi bitij. Prebiva v kislem okolju in vakuumu. Odkril jo je A. W. Anderson in sicer leta 1956 med raziskovanjem možnosti uporabe žarkov gama za sterilizacijo konzervirane hrane. Kolonije pri tej bakteriji so gladke, izobčene in roza do rdeče barve. Bakterija je obligatni aerob.

Anđela Delimar

# data[].attributes.body
Ena najbolj pogostih rastlinskih patogenih organizmov. So aobligatno anaerobni, G- bacili.
Ta vrsta je bila najprej izolirana iz španskega bezga (Syringa vulgaris) po kateri je tudi dobila ime.
Najdemo pa jo tudi v oblakih, saj proizvaja beljakovino, ki zamrzne vodo. (Ta beljakovina se uporablja za proizvajanje umetnega senga).

Aleksandra Saša Bambič

# data[].attributes.body
je rod gramnegativnih bakterij iz družine Enterobacteriaceae, ki pri človeku in živalih povzročajo različne oblike črevesnih okužb. Salmonele so dokaj odporne na zunanje vplive: preživijo npr. 115 dni v vodi, 280 dni v vrtni zemlji, 80 dni v odpadkih ter 2 leti v suhem iztrebku.

Patricija Hribšek

# data[].attributes.body
Gre za gramnegativno, fakultativno anaerobno bakterijo. Znana je kot povzročiteljica različnih oblik kuge (npr. bubonska, pljučna...), ki je v zgodovini večkrat opustošila človeško civilizacijo.

Nik Pernek

# data[].attributes.body
Bakterija kampilobakter povzroča eno najpogostejših bakterijskih črevesnih nalezljivih bolezni pri ljudeh po vsem svetu - kampilobakteriozo. Število obolenj je največje v toplejših mesecih leta. To so gram negativne gibljive bakterije ukrivljene oblike z bičkom na eni ali obeh straneh. Njihovo območje rasti je zelo omejeno, tako glede temperature (30–45 °C) kot tudi glede koncentracije kisika (3–10 %) in vrednosti pH (4,9–9).  Kot vzrok za nastanek kampilobakterioz je najpogosteje navedeno uživanje toplotno nezadostno obdelanega perutninskega mesa, pa tudi nepasteriziranega mleka in pitne vode brez priprave.
Alenka Alukić

# data[].attributes.body
Listeria monocytogenes je paličasta bakterija, ki je zelo razširjena v naravnem okolju. Bolezen, ki jo povzroča listerija, imenujemo listerioza in se prenaša iz živali na ljudi. Največkrat pride do okužbe preko kontaminirane hrane. Bakterija pri predhodno zdravih osebah povzroča simptome podobne gripi (slabo počutje, bolečine v mišicah, glavobol, povišana temperatura) ali simptome prizadetosti prebavnega trakta (driska, slabost, bruhanje). Pri osebah z motnjami imunskega sistem pa povzroča sepso, meningocefalitis, splav pri nosečnicah in celo smrt.

Jana Govednik

# data[].attributes.body
Escherichia coli je bakterija, ki živi v črevesju ljudi in živali, najdemo jo lahko pa tudi, kjer pride do onesnaženja z iztrebki (fekalno onesnaženje vode, zemlje,). Je gram negativna bakterija paličaste oblike. Odkril jo je nemški bakteriolog Theodor Escherich leta 1885 in je najbolj raziskana bakterija do zdaj. Ob okužbi povzroči bolezen, ki povzroča napet trebuh, slabost, trebušne krče, bruhanje, drisko in lahko povišano telesno temperaturo.
Matic Kapš