# data[].attributes.body
Idealízált nemeslelkű,büszke jobbágy. Tiborc nem hunyászkodik meg, nem viselkedik szolgaként. Átérezve helyzetének jelentőségét, nem csak a maga nevében beszél. Az egész magyar nép nevében kér segítséget a szenvedések enyhítésére. Panasza, vádjai “fölébresztik” Bánkot, jelentős szerepe van Bánk cselekvésre késztetésében. Panaszkodik, sorolja a jobbágyságot sújtó sérelmeket, de nem lázadó. Később, mint Melinda kísérője és Melinda halálhírének hozója bukkan föl, különös, hogy Bánk kísérőjeként Gertrudis szobájában is megjelenik.

# data[].attributes.body
Petúr is ellenszenves.Bánk negatív ellenpólusa. Belőle is hiányzik sok tulajdonság. Képes lenne a király elleni merényletre is. Csak a rosszat képes feltételezni az ellenfeleiről. Ügyes szónok tudja befolyásolni, írányitani az embereket. Események egyik mozgatója. Mihkál és Simon Melinda bátyjai szerpük a moderálás. Myska bán és Solom is a békítők közé tartoznak, szerepük a király “jelenlétének biztosítása”, Myska menti meg a király gyermekeit a betörő lázadók elől.

# data[].attributes.headline
Ottó, Berchtoldnak, a merániai hercegnek a fia, Gertrudisnak testvéröccse

# data[].attributes.subject
Ottó, Berchtoldnak, a merániai hercegnek a fia, Gertrudisnak testvéröccse

# data[].attributes.body
Ottó Gertrudis apját követe a trönon Meránián. A legellenszenvesebb szereplő. Nincsenek jó tulajdonságai:aljas, hatalmaskodó, hazug, gyáva. Gertrudis is megveti. Nem ismeri el öcseként. Központi szereplő is valamilyen szinten. Hiszen eléri hogy a királyné Melindát az udvarba hívja. Csellel elcsábítja a szerelmét. Majd a terhelő bizonyítékokkal rendelkező tanúkat elteszi lábalól.

# data[].attributes.body
Melinda tragikus sorsú nő alaka. Katona úgy teremtette meg őt hogy nemeslelkű, de saját sorsába nem tud bele avatkozni. Szereti tiszteli férjét Bánkt. Ottóval szemben büszke határozott nem tudja elcsábítani. Férjének viselkedése és a büszkeség vezeti őt örültségbe. Halála dramaturgiailag nem változtatt nagyon semmin. Mivel Ottó nem teszi nagyobb gazemberré.Halála inkább megváltás, “bűne” alóli megszabadulás. Bánk bocsánatáért esedezik, s bűntudatot érez. A királynéval szemben a sértett büszkeség és a megalázottak keserűsége szólal meg, s viselkedése azt sejteti, hogy Gertrudisnak része van megbecstelenítésében.

# data[].attributes.body
Bölcs igazságo uralkodó. Mivel képes a sérelmekért megbocsátani Bánknak és elismeri Bánk cselekedetének jogszerűségét. Képes különbséget tenni a törvényszegés (Petúr) és a törvénynek megfelelő viselkedés (Bánk) között. A szerző korának idejére reflektál. Miszerint Magyarországnak igazságos jó királyra van szüksége. De nem olyanra aki hatalmaskodó,idegen. A 1213-as II. András királyra reflektál. A királyi udvar a valóságban valószínűleg az Esztergomi kastély volt.

# data[].attributes.body
A királyné méltó ellenfele Bánknak.Céltudatos, határozott. Feljebb valóság jelemzi egészen addig míg nem vitatkozik Bánk-al. Fokozatosan egyre ellenszenvesebb.Zsarnoki logikája van. Amikor Bánk felvilágosítja hogy ki is a főnök akkor sértet lesz ,de  meg is ijed. Ha van lehetősége azonnal vissza támad Bánknak.  A szülőföldjét sértő szavak gyilkoságra késztető gondolatokat ébresztenek benne! Gertrudis elvakult hatalomravágyó!

# data[].attributes.body
A  mű magányos címszereplője. Hős mint Hamlet és mint Antigoné. Viszont kölünbőzik tőlük. A  elvárják tőle a cselekvést, mint Tiborc, s mind Melinda is. Megbocsátást segítséget várnak el tőle.   Az elvárosok miatt kényszerhelyzetbe kerül Bánk.Felelős politikus emiatt nem akar meggondolatlanúl cselekedni! Nem akar addig cselekedni, míg meg nem győződik a királyné szerepéről, s közben mindenki egyre sürgetőbben követeli tőle a cselekvést.