# data[].attributes.body
Mikä tahansa haavatyyppi voi tulehtua, mutta erityisen alttiita haavatulehdukselle ovat diabetesta sairastavat potilaat tai potilaat, joilla on jokin vastustuskykyä heikentävä sairaus tai lääkitys.

Yleistä ihoinfektioista

Bakteerien aiheuttamat ihoinfektiot

Viruksen aiheuttamat ihoinfektiot

Sienen aiheuttamat ihoinfektiot

# data[].attributes.body
Haavan normaaliin paranemiseen kuuluvan tulehdusvaiheen ja infektoituneen haavan oireet ovat samankaltaisia. Normaalisti paranevassa haavassa oireet johtuvat haavaympäristön vilkkaasta aineen vaihdunnasta ja infektoituneessa haavassa bakteerien aineenvaihdunnasta.
Haavainfektio voi olla rajoittuu ihoon tai ihonaluskudokseen, tai syvä, joilloin infektio ulottuu lihaskalvoon eli faskiaan tai lihakseen saakka.
Infektoitunut haava:
*Yleinen huonovointisuus
• Lämpöily
• Tulehdusarvojen nousu
• Veriviljely voi olla positiivinen
• Sepsis
• Punoitus, kuumotus, turvotus, arkuus, kipu
• Haavaeritys lisääntyy
• Haavanreuna ja haavapohja vuotavat verta herkästi
• Kate/nekroosi lisääntyvät
• Haavapinta-ala laajenee tai haava syvenee.

# data[].attributes.body
- Infektio leikkausalueella
- tupakointi
- diabetes (riski moninkertaistuu, jos veren sokeripitoisuus on yli 10 mmol/l)
- kortisonilääkitys
- alkoholin käyttö
- haava-alueen heikentynyt valtimoverenkierto
- haava-alueen mustelma, joka toimii elatusaineena bakteerille.

# data[].attributes.body
Kipu, punotus, turvotus, kuumotus, kosketusarkuus

Eritys lisääntyy, muuttuu pahanhajuiseksi

Haavapinnan vuotoherkkyys lisääntyy, granulaatiokudos tummenee

Paraneminen hidastuu, haavapinta laajenee / syvenee

# data[].attributes.body
Haavainfektion diagnoosi perustuu oireisiin, haavassa tapahtuviin muutoksiin ja haavasta otettuun bakteeriviljelylöydökseen.
Tutkimukset:
- Lämpö
- Laboratoriokokeet, S-CRP, B-PVK
- Bakteeriviljely otetaan haavasta ennen mikrobilääkityksen aloittamista!

# data[].attributes.body
• Muista aseptiikka ja käsihygienia
• Puhdista haava ensin esim. suihkuttamalla vesijohtovedellä
• Poista mahdollinen kate ja kuollut kudos mekaanisesti
• Huuhtele haava steriilillä keittosuolalla/vedellä ja kuivaa steriilillä sideharsotaitoksella
• Avaa kyrettipakkaus ja kaavi kudosnäyte kyretillä haavan pohjalta (ns. syvämärkänäyte)
• Laita kyretti takaisin muovisuojukseen, potilaan tarra kyrettiin, ja suojuksineen esim. minigrip-pussiin. Sulje pussi huolellisesti -> alle 2 h mikrob. labraan
• tai näyte steriiliin, säilöntäaineettomaan putkeen, johon voi lisätä pari tippaa keittosuolaa -> alle 2 h mikrob. labraan
• tai mieluiten näyte eSwab-putkeen siten, että siirrät kudosnäytteen kyretistä pakkauksessa olevalla nukkatikulla eSwabputken nesteeseen. Katkaise tikku putkeen. - -> Näytettä voi säilyttää lyhytaikaisesti (yön yli) jääkaappilämpötilassa ennen lähetystä lab.

# data[].attributes.body
Lievä haavainfektio

Lievää haavainfektiota (ei yleisoireita, punoitus alle 2 cm haavareunasta) voidaan kuitenkin useimmiten seurata esimerkiksi seuraavaan päivään eikä päivystysluontoista arviota tarvita, ellei kyseessä ole diabeetikko. Lievä haavainfektio voidaan hoitaa usein tehostamalla haavan paikallishoitoa.

Antibioottihoitoa , Antibioottihoito aloitetaan vain, jos tehostetulla paikallishoidolla ei saada riittävää hoitotulosta. Tällöin haava puhdistetaan huolellisesti ja haavaan valitaan tuote, joka sitoo bakteereja ja estää niiden lisääntymistä. Antibioottihoito aloitetaan aina lääkärin määräyksen mukaan, joko suonensisäisesti tai suun kautta. Yleensä antibioottihoito aloitetaan bakteeriviljelyvastausten, CRP- tai leukosyyttiarvojen perusteella. Bakteeriviljelyn perusteella tarkastetaan antibiootin vaikutus ja tarvittaessa lääkäri tekee muutokset antibiootteihin.

Vakava haavainfektio

Päivystyksellistä arviota tarvitaan, mikäli kyseessä on diabeetikon haava-infektio, keskivaikea tai vaikea infektio (punoitus yli 2 cm haavareunasta, märkäeritys, lisääntynyt kipu, kuumotus ja turvotus haava-alueella). Jos vointi on huono, kuumetta on yli 38 °C tai esiintyy sepsiksen oireita, tulee hakeutua päivystykseen, tarvittaessa ambulanssilla.

Vakavamman haavainfektion hoitoon tarvitaan vaikeusasteen mukaan joko suun kautta tai suonensisäisesti annosteltavaa antibioottia. Vaikeat haavainfektiot voivat vaatia myös muuta hoitoa, esimerkiksi kirurgisia toimenpiteitä, tehohoitoa tai molempia. Ihonalaiset märkäkertymät eli paiseet edellyttävät jokseenkin aina kirurgista avaamista ja puhdistamista.

Sepsis

Haavainfektioon voi liittyä myös sepsis. Sepsiksellä tarkoitetaan vaikeaa infektiota, johon liittyy henkeä uhkaavia elinten toimintahäiriöitä. Nopea hoidon aloitus on tärkeää ja voi pelastaa hengen.

Oireena voi ilmetä muun muassa yleiskunnon romahtaminen, hengenahdistusta, tihentynyttä hengitystä, sekavuutta, kuumetta tai alilämpöisyyttä, ihotulehdukseen liittyvän punoituksen nopeaa etenemistä ja voimakasta kipua. Näillä oireilla tulee hakeutua hoitoon välittömästi ambulanssilla.

# data[].attributes.body
- Infektoituneen haavan hoito ja suihkutus suoritetaan aseptisen työjärjestyksen mukaan eli hoidettaessa edetään puhtaimmasta likaisempaan.
- Varaa sopivat tarvikkeet esim. tarjottimelle.
- Kipulääkitys ennen haavanhoitoa.
- Käsien pesu ja desinfektio ennen haavanhoitoa
- Käytetään tehdaspuhtaita käsineitä, jotka vaihdetaan, kun uusi sidos asetetaan haavalle.
- Entiset sidokset laitetaan suoraan roskiin.
- Haavanhoidossa käytetään muovista kertakäyttöesiliinaa + suusuojusta.
- Potilaskohtaiset välineet, välineiden vaihto jokaisen käyttökerran jälkeen.
- Jos suihkutila on yhteinen, infektiopotilas suihkutetaan viimeisenä.

# data[].attributes.body
Suihkuta haavaa kehonlämpöisellä vedellä, kun se on mahdollista

Haava puhdistetaan aluksi vähintään kerran päivässä. Jos hoitotuote vaihdetaan kahdesti, on suihkutus suositeltavaa myös kahdesti potilaan kunnon salliessa.

Suihkutusaika riippuu haavasta - mitä tulehtuneempi haava, sen pitempi suihkutus, kuitenkin korkeintaan 5 minuuttia.

Vuodepotilaan haava huuhdellaan huolellisesti keittosuolaliuoksella tai juomakelpoisella vedellä

Vetyperoksidiliuosta käytetään harkitusti ja rajoitetun ajan - ei automaattisesti kaikkiin haavoihin eikä lainkaan kapeisiin onkaloihin tai fisteleihin, joiden pohjalle ei näe (kuohuminen saattaa aiheuttaa ilmaembolian tai irtoava karsta tukkia fistelikäytävän)

Katteinen haava puhdistetaan mekaanisesti jokaisen haavan pesun yhteydessä. Jos jänne, luu tai verisuoni on haavan lähellä, puhdistamisen suorittaa kirurgi.

# data[].attributes.body
www.verisuonikirurgit.yhdistysavain.fi
www.terveyskyla.fi
www.vaasankeskussairaala.fi