# data[].attributes.body
Fremlæggelse af udviklingsforløb vedr. "Sår og medvirken ved sårpleje"

# data[].attributes.body
Samspil mellem uddannelse, erhverv og samfund.

Udviklingen i sundhedsvæsnet går rigtig stærkt i takt med at kompleksiteten blandt patienter og borgere stiger. Karakteren af opgaverne som fx en SSA skal udføre har derfor flyttet sig mere over i sundhedslovsopgaver/sygeplejefaglige opgaver/behandlings opgaver og færre servicelovsopgaver. Paradigmeskiftet har betydet at der er stor interesse for opdaterende uddannelser i forhold til fagprofiler og uddannelser målrettet sundhedslovsopgaver såsom fx. medicinhåndtering. Ydermere stilles der større krav til bosteder og psykiatrien vedr. patientsikkerhed i forbindelse med fx. medicinadministration. Således har Sundhedsstyrelsen og styrelsen for patientsikkerhed implementeret det risikobaserede tilsyn som stiller krav om udvikling af instrukser på arbejdspladsen. I takt med, at fokus på patientsikkerheden styrkes opleves tidspresset større i praksis. Jeg er derfor optaget af, hvordan jeg som underviser sikre implementering af uddannelsens udbytte i praksis. Altså hvordan sikrer jeg transfer? Ifølge Bringerhoff sker læring i fordelingen 40% før deltageren starter, 20 % når deltagerne sidder på skolebænken og 40% efter uddannelsen er færdig. Jeg er nysgerrig på at blive klogere på de sidste 40 %. Hvilke didaktiske metoder skal benyttes for at sikre høj transfer og implementering i praksis og hvordan påvirker rammerne i praksis implementeringen? Skal/kan samarbejdet med praksis optimeres efter endt uddannelsesforløb eller før?
Behov for opkvalificering i medicinadministration har vist sig meget attraktivt for sundhedsvæsnet. Den brede opfattelse af erhvervsdidaktiv bør være meget synlig da der ofte konkluderes, at fx medicinadministration handler om kun at dispensere og udlevere medicin. Altså en meget smal forståelse, hvorimod medicinadministration efter min mening fordrer den holistiske tilgang ud fra en bred forståelse af hvordan vi ved refleksion over medicinens virkning, bivirkning, interaktioner osv kan påvirke borgerens/patientens livskvalitet.

# data[].attributes.body
Begrebsafklaring af begrebet didaktik - fagdidaktik og almendidaktik.
Planlægning og tilrettelæggelse af undervisningsforløb. Jeg blev bevidst om, at jeg som underviser i AMU forløb planlægger undervisningen udfra fagdidaktiske overvejelser. Dvs at deltagerne skal have fagspecifik viden og/eller fagspecifikke kundskaber planlagt udfra uddannelsens mål samt valg af indhold og metoder. Dvs at når et mål for uddannelsen "Kliniske opgaver i almen praksis" beskriver at deltageren skal kunne udføre en blodprøve er min tilrettelæggelse af undervisningen først og fremmest bygget op om taksonomien "kunne udføre". Deltagene er SSA,, laboranter og lægesekretærer der alle drømmer om, at blive kvalificeret til almen praksis. I dag kigger man mere på relationskompetencer end fagprofilen. Rent didaktisk kræver det derfor en differentiering i indholdet, da taksonomien er ens men deltagerforudsætningerne er forskellige. Sekretærens baggrundsviden er særlig mangelfuld i forhold til de kliniske retningslinjer, hygiejniske principper, hudens og blodkarrenes anatomiske opbygning. Hvordan sikrer jeg, at alle kan udføre en blodprøve udfra den nødvendige viden når udgangspunktet er meget forskelligt? Med tanke på den didaktiske læringstrekant og samspillet mellem indhold og deltager kræver det først og fremmest en afklarende dialog om deltagerens forudsætninger. Hvordan skal der læres? Med udgangspunkt i ovenstående betragtning og med differentiering for øje har jeg valgt at de deles i grupper hvor deltagere med den nødvendige grundlæggende viden  underviser dem som mangler fundamentet. Da de skal kunne "udføre" er metoden lagt op af praksislæring og foregår ved at proceduren ved blodprøver gennemgåes hvorefter blodprøven udføres på dukker eller deltagerne. Blodprøven med underbyggende teori udføres til at starte med på underviseren som rollemodel:-).
Evalueringen og om målet er nået vurderes udfra, at alle skal have succes med at have taget en blodprøve inden de er færdige med de 5 dage. Der er yderligere planlagt workshops 3 eftermiddage ud af de 5 dage hvor færdigheder og teori kan øves.

Præsentation af didaktiske modeller

# data[].attributes.body
3. Undervisningsdag

Jeg blev opmærksom på, at AMU målene/kompetencemålene kan/bør omsættes til tydelige læringsmål. Jeg anvender det i undervisningen, men ikke tydeligt nok!
Jeg reflektere over, at det udvidede kompetencebegreb kan kombineres med den didaktiske relationsmodel hvilket jeg vil arbejde videre med😊

# data[].attributes.body
Dales kompetenceniveau teori - hvilken betydning den må have for kvaliteten af undervisningen og evt transfer til praksis?

Jeg vil gerne blive klogere på, hvordan bevidsthed om magtanvendelse kan bruges som en del af didaktikken.

Bevidst om, hvad god klasseledelse får af betydning for læring. Arbejde videre med strukturen i god klasseledelse ud fra den betragtning at jeg i forvejen, mere eller mindre bevidst, prioritere god klasseledelse.

# data[].attributes.body
Bevidsthed omkring CL tankegangen i læring.
Selvreguleret læring. “Hvad” og “Hvordan” i forhold til målene.
Komponenter som har betydning for den lærende.
Forskel på læringsstil og læringsstrategier.

# data[].attributes.body
6.undervisningsgang.

Jeg er blevet optaget af, hvordan evaluering kan være med til at øge læringsudbyttet og reflekterer over, hvordan evalueringen kan være med til, at fremme implementering af viden i praksis. En af de ting jeg erfarer ud fra mdl evalueringer i undervisningen er at det er af stor betydning for udbyttet, at “den røde tråd” samles op i en form for evaluering. Jeg vil blive mere bevidst om valg af evalueringsform i forhold til problematikken om læringsudbyttets anvendelse i praksis.

# data[].attributes.body
I planlægningen af materiale til SOSU klar blev jeg opmærksom på, at taksonomierne i de stillede opgaver var på for højt niveau. Istedet for at  diskutere, som jo er på højeste niveau, fik opgaven en drejning til at de skal beskrive og tilegne sig noget viden. deltagerforudsætninger på dette forløb svarer til novice i forhold til at søge ind på SOSU, men jeg oplevede at differentiering var nødvendig da jeg efter at have stiftet bekendtskab med deltagergruppen fandt at der sad deltagere med stor refleksionsevne formentlig på baggrund af deres tidligere uddannelse eller deres fremtidige ambitioner. Læringsforudsætningerne var helt fremme da deltagerne var motivererede og nysgerrige.