# data[].attributes.body
az ember folyamatos hulladék termelése:(((((((((((((((((((

# data[].attributes.body
A szemétszigetek olyan szigetek, amik a sok óceánba került szemétből sodródtak össze, és így jöttek létre.

# data[].attributes.body
Egy zacsi

# data[].attributes.attachment_link.description
Explore National Geographic. A world leader in geography, cartography and exploration.

# data[].attributes.body
Magyarországnak úgysincs tengere tehát minket nem veszélyeztet a hulladék szigetek sokasága.
igaz v. hamis?

# data[].attributes.body
A nagy csendes-óceáni szemétsziget egy, a tengeráramlatok által összeterelt, vízfelszínen és az alatt lebegő hulladékhalom a Csendes-óceánon, ami hozzávetőleg a nyugati hosszúság 135. és 155., és az északi szélesség 35. és 45. foka között terül el.

A szemétsziget azért alakult ki, mert az óceánban egy körkörös áramlási rendszer a közvetlenül az óceánba szórt, vagy folyók által odahordott szemetet összesodorta.

A szemétsziget két, egymással lazán összekapcsolódó részből áll. Mérete 700 000 - 15 millió négyzetkilóméter között van.

# data[].attributes.body
A 4Ocean egy olyan szervezet, amelynek küldetése az óceánpartokon összegyűlt szemét eltűntetése.

Egy karkötő vásárlásával eltávolíthatsz egy adag szemetet a partokról.

# data[].attributes.attachment_link.title
The Great Pacific Garbage Patch Is Not What You Think It Is | The Swim

# data[].attributes.attachment_link.title
Óceáni szemétszigetek kialakulása és az okozói! #1

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A történet úgy indul, mint egy posztindusztriális sci-fiben: egy japán szeméttelepen két évvel ezelőtt találtak egy baktériumot, mely természetes módon műanyagon él. A felfedezés már akkor is bejárta a világsajtót, hiszen a műanyag-túltermelés mindenki által ismert globális probléma; a tengereken úszó műanyag-szigetek, a csak évmilliók alatt lebomló polietilén tartósan velünk marad, miközben nem csak a későbbi sorsa, de már az olaj- és vízigényes előállítása is súlyos terhet jelent.

A 2016-os felfedezés után nemzetközi kutatócsapat foglalkozott a műanyagevő baktériummal. Mostanra sikerült azonosítaniuk azt az általa termelt enzimet, mely kulcsszerepet játszik a folyamatban. A még nagyobb szenzáció azonban csak ezután jött: mint kiderült, kutatás közben véletlenül módosították a molekulát, amitől az még hatékonyabban bontja le a PET-palackok anyagául is szolgáló műanyag polietilént.

Elég nagy sokk volt, amikor kiderült, hogy továbbfejlesztettük az enzimet. Ez nagy és valódi felfedezés

- idézi a Guardian a kutatásvezető John McGeehant, a Portsmouthi Egyetem professzorát.

Az óceánokban sok száz évbe telik, mire egyáltalán elindul a lebomlási folyamat; ugyanezzel a kérdéses enzim néhány nap alatt megvan.

A PET-evő enzim szerkezete a kutatás szerint nagyon hasonló ahhoz, amit számos baktérium kifejlesztett a természetes növényi polimer, vagyis a cellulóz lebontására.

A laboratóriumban egyelőre csak 20 százalékkal sikerült felgyorsítani a lebontási folyamatot, de már ez is nagyon ígéretes, azt mutatja ugyanis, hogy az enzim még nem érte el az optimumot, és mesterségesen ennél is jóval tovább fejleszthető. Ipari enzimeket nagy számban használnak például a mosóporoknál, és ezeknél pár év alatt hatalmas, adott esetben ezerszeres gyorsítást sikerült elérni.

Ugyanezt remélik most a polietilén-lebontó enzimekkel kapcsolatban. A kutatók célja, hogy az enzimet egyszer majd képessé tegyék a PET-et az eredeti komponensekre bontani, így megvalósítsák a tökéletes reciklálás feltételeit, és ne legyen szükség nagy mennyiségű további szénhidrogén felhasználására. Szintén lényeges lenne, hogy a mutáns enzimet extremofil, vagyis magas hőállású baktériumokba ültessék be, a PET ugyanis 10-szer-100-szor jobban bomlik le a 70 fokos olvadáspontja fölött.

PET-palackokat lebontó gombák már eddig is ismertek voltak, de az enzimeket sokkal jobban lehet ipari szinten felhasználni, és ezek semmilyen további környezetkárosítást nem okoznak. A PET-palacokok a globális műanyagtermelés ötödét teszik ki. A becslések szerint percenként egymillió (!) palackot adnak el a világon, és ezeknek csak a 14 százalékát hasznosítják újra jelenleg.

# data[].attributes.attachment_link.title
Véletlenül csináltak egy mutáns enzimet, ami felfalja a PET-palackokat

# data[].attributes.attachment_link.description
A történet úgy indul, mint egy posztindusztriális sci-fiben: egy japán szeméttelepen két évvel ezelőtt találtak egy baktériumot, mely természetes módon műanyagon él. A felfedezés már akkor is bejárta a világsajtót, hiszen a műanyag-túltermelés mindenki által ismert globális probléma; a tengereken úszó műanyag-szigetek, a csak évmilliók alatt lebomló polietilén tartósan velünk marad, miközben nem csak a későbbi sorsa, de már az olaj- és vízigényes előállítása is súlyos terhet jelent.

# data[].attributes.body
hát ekkorák:(most kattints a videóra)

# data[].attributes.attachment_link.title
How Big The Great Pacific Garbage Patch Really Is

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Szombaton veszi kezdetét az Ocean Cleanup projekt: eltakarítják a Csendes-óceánon összegyűlt műanyaghulladék nagy részét - írja az MTI.

A San Francisco közelében lévő Alameda kikötőből indul útjára egy hajó az első nagy műanyagszedővel a csendes-óceáni nagy szemétsziget (Great Pacific Garbage Patch) irányába. Az eszközzel a szeméthalomban lévő plasztikhulladék egy részét tudják eltakarítani.

A rendszer ötletgazdája a 24 éves Boyan Slat, aki azután szentelte életét az óceán kitakarításának, hogy egyszer Görögországban búvárkodva több műanyagzacskót látott, mint halat.

A holland férfinak az elmúlt években sikerült egy 70 fős csapatot létrehoznia. Céljuk, hogy megszabadítsák az óceánokat a műanyagszeméttől. A tisztítórendszer fő eleme egy 600 méter hosszú műanyag cső. Ez a vízfelszínen lebegő rész olyan, mint egy sorompó, míg a három méter mélyre lenyúló része egy szűrő, ami felfogja a műanyaghulladékot, de szabad áthaladást biztosít a tengeri élőlények számára.

Az áramlatok lassan az U-alakú sorompóhoz sodorják a szemetet, amelyet aztán hajóval összegyűjtenek és kivisznek a szárazföldre újrahasznosítás céljából. A sorompót eredetileg a tengerfenékhez akarták rögzíteni, de rájöttek, hogy sokkal hatékonyabb, ha a szűrőberendezés a hulladékhoz hasonlóan szabadon lebeg a vízfelszínen, mert így automatikusan eljut a legszennyezettebb területekre. Ezzel a módszerrel öt év alatt a szemétsziget 50 százalékát lehet felszámolni.

A System 001 elnevezésű tisztítórendszer főpróbájára, a Csendes-óceán északi részén, Kalifornia és Hawaii között kerül sor, egy olyan ponton, ahol a Föld öt legnagyobb áramlata közül az egyik miatt hatalmas mennyiségű műanyag halmozódik fel. Slat és kollégái 60 ilyen berendezéssel akarják megtisztítani a vizeket a felszínen és közvetlenül a felszín alatt úszó műanyagszeméttől.

Gerhard Herndl, a Bécsi Egyetem tengerbiológusa az Ocean Cleanup egyik tudományos tanácsadója szerint bár a projekt fő része a környezetszennyezéssel való szembeszállás, de már most nagyon sikeres a figyelemfelkeltésben. A szakértő elmondta, hogy a csendes-óceáni nagy szemétsziget a róla közvetített képpel ellentétben nem egy kompakt szemétsziget, aminek méretét többé-kevésbé csökkenteni lehet. Bár nem összefüggő felhalmozódásról van szó, a szakértők becslései szerint csak ezen a területen 1,8 billió műanyagdarab úszik a vízben. Az élővilágot nem zavarja nagy mértékben a tisztítóberendezés. Herndl szerint csak nagyon kevés organizmus van, ami kizárólag a vízfelszín közelében mozog. Ezeket a tengeri csigákat, medúzákat vagy állati planktonokat begyűjtik a műanyag szeméttel együtt.

A nagy tengeri élőlényeknek azonban rengeteg lehetőségük van arra, hogy kikerüljék a szemétszűrőt. Herndl szerint biztos, hogy a Csendes-óceán életközösségét nem befolyásolja a tisztítóberendezés. Kritikusok azt sérelmezik, hogy a projekt csak azokat a szemétdarabokat távolítja el, amik többé-kevésbé a felszínen lebegnek. Attól tartanak, hogy ennek következtében kevesebb figyelmet szentelnek a mélyebb tengeri rétegekben úszó nagyobb műanyagoknak vagy a mikroműanyagoknak.

Az Ocean Cleanup tisztítórendszere nem képes begyűjteni az óceánban lebegő apró műanyagrészecskéket, de Slat szerint a nagyobb hulladékok, például halászhálók és csomagolórekeszek begyűjtése révén megakadályozza azok lebomlását, és a táplálékláncba való bekerülését.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kezdődik az Ocean Cleanup, a nagy csendes-óceáni szemétsziget eltakarítása

# data[].attributes.attachment_link.description
Szombaton veszi kezdetét az Ocean Cleanup projekt: eltakarítják a Csendes-óceánon összegyűlt műanyaghulladék nagy részét - írja az MTI. A San Francisco közelében lévő Alameda kikötőből indul útjára egy hajó az első nagy műanyagszedővel a csendes-óceáni nagy szemétsziget (Great Pacific Garbage Patch) irányába. Az eszközzel a szeméthalomban lévő plasztikhulladék egy részét tudják eltakarítani.

# data[].attributes.body
A nagy kialakult szemétszigeteket nemrég már elkezdték eltakarítani, de nemrég feladták a projektet, mert meghibásodott a takarító eszköz. Nem tudni, mikor folytatják haje.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Szombaton veszi kezdetét az Ocean Cleanup projekt, amelynek keretében eltakarítják a Csendes-óceánon összegyűlt műanyaghulladék nagy részét. A San Francisco közelében lévő Alameda kikötőből indul útjára egy hajó az első nagy műanyagszedővel a csendes-óceáni nagy szemétsziget (Great Pacific Garbage Patch) irányába.

Az eszközzel a szeméthalomban lévő plasztikhulladék egy részét tudják eltakarítani.

A rendszer ötletgazdája a mindössze 24 éves Boyan Slat, aki azután szentelte életét az óceán kitakarításának, hogy egyszer Görögországban búvárkodva több műanyagzacskót látott, mint halat.

A holland férfinak az elmúlt években sikerült egy 70 fős csapatot létrehoznia, amelynek célja, hogy megszabadítsák az óceánokat a műanyagszeméttől.

A tisztítórendszer fő eleme egy 600 méter hosszú műanyag cső. Ez a vízfelszínen lebegő rész olyan, mint egy sorompó, míg a három méter mélyre lenyúló része egy szűrő, amely felfogja a műanyaghulladékot, de szabad áthaladást biztosít a tengeri élőlények számára. Az áramlatok lassan az U-alakú sorompóhoz sodorják a szemetet, amelyet aztán hajóval összegyűjtenek és kivisznek a szárazföldre újrahasznosítás céljából.

A sorompót eredetileg a tengerfenékhez akarták rögzíteni, ám rájöttek, hogy sokkal hatékonyabb, ha a szűrőberendezés a hulladékhoz hasonlóan szabadon lebeg a vízfelszínen, mert így automatikusan eljut a legszennyezettebb területekre. Ezzel a módszerrel öt év alatt a szemétsziget 50 százalékát lehet felszámolni.

A System 001 elnevezésű tisztítórendszer főpróbájára, a Csendes-óceán északi részén, Kalifornia és Hawaii között kerül sor, egy olyan ponton, ahol a Föld öt legnagyobb áramlata közül az egyik miatt hatalmas mennyiségű műanyag halmozódik fel.

A jövőben Slat és kollégái 60 ilyen berendezéssel akarják megtisztítani a vizeket a felszínen és közvetlenül a felszín alatt úszó műanyagszeméttől.

Gerhard Herndl, a Bécsi Egyetem tengerbiológusa az Ocean Cleanup egyik tudományos tanácsadója szerint bár a projekt fő része a környezetszennyezéssel való szembeszállás, de már most nagyon sikeres a figyelemfelkeltésben.

Boyan Slat biztosan hozzájárult ahhoz, hogy az emberekben tudatosodott a probléma

- emelte ki.

A szakértő elmondta, hogy a csendes-óceáni nagy szemétsziget a róla közvetített képpel ellentétben nem egy kompakt szemétsziget, amelynek méretét többé-kevésbé csökkenteni lehet. Herndl tavaly egy német kutatóhajóval kiutazott az áramlathoz. Elmondása szerint bár nem összefüggő felhalmozódásról van szó, a szakértők becslései szerint csak ezen a területen 1,8 billió műanyagdarab úszik a vízben.

Az élővilágot nem zavarja nagy mértékben a tisztítóberendezés. Herndl szerint csak nagyon kevés organizmus van, amely kizárólag a vízfelszín közelében mozog. Ezeket a tengeri csigákat, medúzákat vagy állati planktonokat természetesen begyűjtik a műanyag szeméttel együtt. A nagy tengeri élőlényeknek azonban rengeteg lehetőségük van arra, hogy kikerüljék a szemétszűrőt.

Herndl hangsúlyozta, biztos, hogy a Csendes-óceán életközösségét nem befolyásolja a tisztítóberendezés.

Kritikusok azonban azt sérelmezik, hogy a projekt csak azokat a szemétdarabokat távolítja el, amelyek többé-kevésbé a felszínen lebegnek. Attól tartanak, hogy ennek következtében kevesebb figyelmet szentelnek a mélyebb tengeri rétegekben úszó nagyobb műanyagoknak vagy a mikroműanyagoknak.

Az Ocean Cleanup tisztítórendszere ugyan nem képes begyűjteni az óceánban lebegő apró műanyagrészecskéket, de Slat szerint a nagyobb hulladékok, például halászhálók és csomagolórekeszek begyűjtése révén megakadályozza azok lebomlását, és a táplálékláncba való bekerülését.
(MTI, kiemelt kép: Europress / Anton Raharjo / Anadolu Agency)

# data[].attributes.attachment_link.title
Kezdődik a nagy csendes-óceáni szemétsziget eltakarítása | 24.hu

# data[].attributes.attachment_link.description
Szombaton veszi kezdetét az Ocean Cleanup projekt, amelynek keretében eltakarítják a Csendes-óceánon összegyűlt műanyaghulladék nagy részét. A San Francisco közelében lévő Alameda kikötőből indul útjára egy hajó az első nagy műanyagszedővel a csendes-óceáni nagy szemétsziget (Great Pacific Garbage Patch) irányába. Az eszközzel a szeméthalomban lévő plasztikhulladék egy részét tudják eltakarítani.

# data[].attributes.body
ilyen kb. 600 méter hosszú hengerrel próbálják eltakarítani majd a sok szemetet.
A szerkezet nem engedi át a szemetet, de átengedi a tengeri állatokat. Okos egy szerkezet azt meg kell hagyni.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sokkal nagyobb az óceáni szemétsziget, mint eddig hittük | 24.hu

# data[].attributes.attachment_link.description
A szemétsziget 1,6 millió négyzetkilométeres és 80 000 tonna hulladékot tartalmaz.

# data[].attributes.attachment_link.description
The Ocean Cleanup is a non-profit organization developing advanced technologies to rid the oceans of plastic. We aim to remove 90% of the floating plastic with the help of ocean cleanup systems and river interception technologies.