# data[].attributes.headline
יעל גביש-תבור

# data[].attributes.subject
יעל גביש-תבור

# data[].attributes.body
בבית הספר - קהילת המשמעות שלי היא רכזות המקצוע ככלל, אך במיוחד צוות היגוי שיצרנו כדי לחשוב על שנת הלימודים הבאה.
בחיים הפרטיים - המשפחה שלי והחברים הטובים שנמצאים שם תמיד עבורי. שנים של השקעה הדדית בתחזוק הקשר.

# data[].attributes.headline
יעל גביש-תבור

# data[].attributes.subject
יעל גביש-תבור

# data[].attributes.body
נקודת המפנה היתה כשהמדריכה בחרה לחשב מסלול מחדש, לראות את האדם שבמורה ולא רק את איש המקצוע - להסתכל עליו במכלול.
אין ספק שהעומס והעיסוק ב"שוטף" מהווה מעמסה לא פשוטה ולכן שעת הדרכה לעיתים נתפסת כבזבוז זמן שהיה יכול להיות מנווט לטובת השלמת משימות.
אהבתי שהמדריכה גילתה אמפטיות למצב, שיקפה את מה ששמעה ואף שיתפה את תחושותיה - היתה הצטרפות והובלה. בעקבות ההזדהות עם מצבו, ההתנגדות החלה להתפוגג והמורה החל להבין מדוע יש חשיבות למפגשים והרלבנטיות עבורו.
כשאדם מרגיש שהוא חלק מקהילת משמעות, ההתנגדויות קטנות יותר מאחר והוא מהווה חלק מאותה קהילה שיש לה משמעות. ייתכנו חילוקי דעות, אך אלו אינן התנגדויות.
בבית הספר חוויתי לא מעט התנגדויות מצד חלק מהצוות, בעיקר שתי רכזות מקצוע וותיקות שכל בקשה היתה נתפסת כעוד עול ש"מפילה" עליהן. לאט לאט, תוך שאני נותנת מקום לשמוע את ההתנגדות, מזדהה ובעיקר מגלה הבנה לקשיים שלהן, הצלחתי גם להבהיר את חשיבות המשימה המסויימת.

# data[].attributes.body
קהילת משמעות בחיי האישיים היא ללא ספק המשפחה על כל המשתמע מכך. הידיעה שיש לך את האחריות ליצירת המשמעות בתוך המשפחה שלך ואת הכוח שיש בזה כמודל שבו הילדים שלי ייצרו לעצמם קהילות משמעות נוספות בחיים שלהם.

# data[].attributes.headline
שרון דודיק ודינה בן תורה

# data[].attributes.subject
שרון דודיק ודינה בן תורה

# data[].attributes.body
אדם מרגיש שהוא |שחקן משמעות" ישנם ארבע עקרונות:
1. אקטיביות - קהילת משמעות בה האדם יכול להשפיע באופן אקטיבי
2. האדם יכול לייצר דבר-מה ייחודי/משמעותי.
3. יכולת אוריינית גבוהה המתייחסת ללמידה עצמאית של מרחבי ידע חדשים.
4. יכולת ניווט בין שדה לוקאלי לגלובלי. כלומר האדם משתייך במקביל לכמה קהילות ונוצרות השפעות הדדיות.
5. יכולת רגשית להתמודד עם אתגרים ועם כשלון, ולהתמיד למרות הקשיים.

המאמר חידד את העובדה שאין  תחליף למימד האנושי של המורה ושחוויית המשמעות של התלמיד בביה"ס אינה רק "למידה".המפגש בין בני אדם קריטי ליצירת שחקני משמעות.

היבט שנרצה להעמיק בו -
1. המתח בין האישי לקהילתי והעומס שיוצרת שיוצרת השתייכות לקהילות רבות.

2 איך מייצרים מוטיבציה לאקטיביות וליצרנות.
אנו שמחות להעמיק בנושא עם הרכזים הפדגוגיים בהשתלמות.

# data[].attributes.headline
שרון דודיק - בעקבות הסרטון

# data[].attributes.subject
שרון דודיק - בעקבות הסרטון

# data[].attributes.body
נקודת המפנה היא התייחסות לאנשים שמאחורי התפקיד, התעניינות כנה, מקום להשמיע.
הייתי ממליצה להעלות צרכים, לשאול מה היו רוצים לקבל במפגשים.

הזדהיתי עם תחושת העומס ו"ההנחתה" שלא משנה מה אני רוצה, יש דברים שצריך לעשות ולא תמיד זה מועיל עבורי.
סיטואציה דומה - ארגון לומד - יש רצון לתת מענה לצרכים של המורים וליצור תחושת מליאה, אבל הצרכים שונים ולפעמים יש תחושת עומס ומפגש שלא מקדם את המשתתפים. כמו כן לפעמים ביה"ס רוצהלהוביל חדשנות והמורים מעדיפים להימנע משינויים כי זה מצריך מאמץ רב.

כדי לפתור התנגדויות - פעמים רבות שיחה אישית ולא במסגרת הקבוצה - עוזרת יותר. קשר עין, להקשיב, להביע הזדהות. כך גם מגלים לפעמים קולות אחרים שלא עולים בקבוצה. לפעמים מי ששומעים אותו - לא בהכרח מייצג את הרוב.

# data[].attributes.headline
דינה בן תורה משימת סרטון

# data[].attributes.subject
דינה בן תורה משימת סרטון

# data[].attributes.body
השינוי חל כאשר היתה שיחה גלויה ופתוחה בה הוצפה ההתנגדות.  הייתי ממליצה למנחה לשמוע צרכים קונקרטיים או תחומי עניין של המורים. דיברה אלי ההזדהות הן עם המנחה שמתמודדת עם צוות בהתנגדות, כפי שאני חווה את רכזי המקצוע שלי, ומאידך כרכזת פדגוגית ואף כמורה- הזדהות עם המורים שחווים הנחתות מלמעלה -בעיקר ממשרד החינוך כגוף מנותק.

אני חווה הרבה מאד התנגדות מצד רכזי המקצוע. בעיני ההתנגדות "יושבת" על הסטוריה רבת-שנים של חוסר אמון בכך שהנהלת בית הספר לא ראתה את הרכזים הפדגוגיים שותפים אמיתיים בהובלה. ו...מסיבות נוספות. ההתמודדות שלי - נותנת מקום להשמיע את ההתנגדות (אולי יותר מידי) ומשקיעה במפגשי עבודה 1:1. ניסיתי גם לדאוג לפעילות גיבוש מפיגה.

# data[].attributes.headline
דינה בן תורה

# data[].attributes.subject
דינה בן תורה

# data[].attributes.body
הבנות שלי (החייל בצד...) אין ספק שהיכולת שלי לראות את צרכי התלמידים מושפעת מהיותי אמא החווה את "הלקוחות" שלי מהצד השני - תלמידים והורים כאחד

# data[].attributes.attachment_link.title
בת מצווה זמני

# data[].attributes.body
בביה"ס המקום המשמעותי עבורי הוא חדר המורים - המטאפורי... קהילת המורים ומערכות היחסים שנרקמות במהלך העבודה ומחוצה לה - עזרה, נתינה, למידה, עניין, הכלה...

בחיים שלי המקום המשמעותי עבורי הוא המשפחה שבניתי עם בעלי האהוב. אני מרגישה אהבה, גאווה, סיפוק והערכה רבה על המקום שהגענו אליו.

המשותף לעקרונות המשמעות הוא תחושת הקבלה, היכולת להיות "ללא מסכות" ולהביא את עצמי על הטוב ועל הפחות טוב... בידיעה שאלמד על עצמי במערכת היחסים הזו.

הדרך החינוכית שלי מביאה לידי ביטוי את הדברים שכתבתי. כשאני בכיתה - יש קבלה והכלה, יש אהבה גם מילולית וגם במעשים. מותר לטעות וצריך ללמוד על עצמנו.
וגם בקהילת המורים - אני מנסה להכיל ולקבל את כלל המורים, לקחת את מה שטוב מכל אחד וללמוד על עצמי, לשפר את עצמי. לתת מעצמי מעבר למה שהתפקיד מצריך גם למען הארגון וגם ובעיקר למען המורים.

המחשבה או השאלה - אם כל אחד מגדיר קהילת משמעות באופן קצת אחר - איך אני יכולה ליצור קהילת משמעות? והאם זה משהו שיוצרים או משהו שנוצר - בזכות פעולות קטנות של כל המשתתפים... ולא רק בגלל שמישהו החליט...

# data[].attributes.headline
דינה בן תורה

# data[].attributes.subject
דינה בן תורה

# data[].attributes.body
יער צרעה -  מסמל את תחושת השייכות הייחודיות וגם המשמעות של חלק ניכר מחדר המורים שלנו. רוח הר-טוב. חלק מהתכנים/פרויקטים שאני בוחרת להביא או לא להביא מושפעים מרוח הר-טוב.

# data[].attributes.headline
דינה עקרונות קהילת משמעות 

# data[].attributes.subject
דינה עקרונות קהילת משמעות 

# data[].attributes.body
היבטים מרכזיים לקהלת משמעות-  קהילה = כיתה= בית הספר מעניקה מערכת של עוגנים ותמיכה ופיגומים לכוח הרצון של התלמיד, מגבירה סקרנות הקהילה יוצרת מעטפת שמסייעת לתלמידים ולמורים לא ליפול.
קהילת משמעות תאפשר בבוא היום ליצור שחקני משמעות. ותאפשר מוביליות חברתית..
חשיבות בית הספר- על הצורך לעבוד קשה להיכשל ולהצליח - כדי להצליח צריך לעבוד קשה.

# data[].attributes.body
בית הספר חדר מורים , חברת התלמידים
בבית שולחן האוכל במטבח - החלפת רעיונות שיחה מסרים למידה

# data[].attributes.body
ב. מה היא נקודת המפנה בסרטון? ומדוע דווקא זה?
ג. מה היית ממליץ.ה למנחה של הקורס לעשות בשלב הבא?
ד. מה דיבר אליכם?
ה. תארו סיטואציה דומה שהתרחשה/מתרחשת בקבוצת המורים שאתם מנחים בבית הספר ותארו מה אתם עושים.
ו. לאור האמור בסרטון - האם יש משהו שהייתם מוסיפים?
ז. התייעצו עם מישהו.י בקבוצה לגבי פתרון וכתבו יחד עקרונות או תובנות לדיאלוג/מפגש מורים שיאפשר לכם לרכךהתנגדויות?

# data[].attributes.body
משמעות בחיים-שגרה במשפחה
שגרת המפגש המשפחתי הינה מהווה עבורי מקור לתקווה, אופטימיות, ביטחון, יציבות, שייכות ומוטביציה להמשך נתינה ועשייה.

# data[].attributes.body
משמעות בבית הספר-עקרון השגרה.
את "השגרה", יציבות וארגון שאני מנסה לבנות אצלנו בבית הספר, איפה שהרבה מנהלים/מורים/בעלי תפקידים מתחלפים כל הזמן. שגרה מהווה הרגשת ביטחון.
איך אפשר לייצר שגרה ושייכות בשיעורי מתמטיקה. (ששיעור מתמטיקה יהווה קהילת משמעות עבור התלמידים שלי)?

# data[].attributes.headline
משימה 12 - התמודדות עם התנגדויות שרון מזרחי  . 

# data[].attributes.subject
משימה 12 - התמודדות עם התנגדויות שרון מזרחי  . 

# data[].attributes.body
דוגמאות שכיחות להתנגדויות זה בעיקר עומס של השוטף, המרדף אחרי הספק החומר (שדווקא בקורונה התאזן מאוד) דבר נוסף, התנגדות שנוצרת מהקושי לעבוד עם עמית לעבודה שאני פחות מתחברת אליו, שונה ממני (המורים מלמדים בקו). הדרכים שאהבתי בדרך ההתמודדות של המדריכה הם: 1. הזדהות, הקשבה אמיתית וכנה, תיאום ציפיות והתאמת ההדרכה לצורך של המורה ולא להיפך. נתנה מקום למורה למקום שאיתו הוא מגיע למפגשים והפכה את המפגש לרלוונטי עבורו.

הקשר בין קהילת משמעות להתנגדויות היא שכאשר המורה מרגיש שהקבוצה שהוא לוקח בה חלק מהווה עבורו קהילת משמעות יהיו הרבה פחות התנגדויות ויהיה קל יותר להתמודד עם התנגדויות

# data[].attributes.headline
מיכל חדאד - משימה 9 

# data[].attributes.subject
מיכל חדאד - משימה 9 

# data[].attributes.body
העקרונות שעולים מתוך המאמר הם :
שלכל חבר בקהילה יש משמעות אישית ותרומה לקהילה.
שהקהילה מעבר לתחושת השייכות תורמת לפרט בהתפתחותו האישית , מסייעת בלמידה , מאפשרת שיח , קיימת הזדהות ומעורבות הדדית .
מאמר זה למעשה מדגיש אצלי את המטרה האישית שהצבתי בתור מנהלת פדגוגית בבית הספר- יצירת קהילת משמעות לרכזי המקצוע. זה מחזק לי את חשיבות מימוש המטרה הנ"ל.
הייתי שמחה לקבל כלים פרקטיים בבניית קהילת משמעות לרכזי המקצוע.

# data[].attributes.headline
מיכל חדאד - משימה 6 

# data[].attributes.subject
מיכל חדאד - משימה 6 

# data[].attributes.body
נק' המפנה בסרטון התרחשה ברגע שמנחת ההשתלמות החלה לגלות אמפתיה למצב המשתתפים. המשתתפים הרגישו שהיא רואה אותם ומזדהה עם התחושות שלהם .
אני ממליצה למנחה לעשות תיאום ציפיות - להציב מטרות משותפות שכל אחד מהמשתתפים ישתף במטרה שהוא מעוניין בה. שהמנחה תשתף במהלך של השגת המטרות .
אני חושבת שברגע שהמשתתפים יבינו שיש תרומה אישית להשתלמות אז הם ירצו לבוא ולהשקיע מזמנם.
כמו כן הייתי ממליצה על שיעור שהוא יותר חווייתי, יותר מפעיל את המשתתפים כי הם בעלי ניסיון וכך העניין יהיה גדול יותר .

# data[].attributes.headline
משימה 9 - עקרונות קהילת משמעות שרון מזרחי

# data[].attributes.subject
משימה 9 - עקרונות קהילת משמעות שרון מזרחי

# data[].attributes.body
העקרונות הבולטים מתוך המאמר: כל אחד מהחברים בקהילה קיים ולא רק במשמעות הפיזית. יש מקום ללמידה, התפתחות, מקום שמאפשר דיאלוג, תחושת שייכות, תמיכה הדדית, לתת פיגומים.

המאמר חידד חי את החשיבות שיש ביצירת קהילה כזאת בתוך ביהס.

החלק בו הייתי רוצה להעמיק הוא כיצד לגרום למורים בקהילה ליצור קהילות מקצועיות נוספןת. (הרחבת קהילת המשמעות)

# data[].attributes.headline
משימה מספר 6 - סרטון סימולציה שרון מזרחי

# data[].attributes.subject
משימה מספר 6 - סרטון סימולציה שרון מזרחי

# data[].attributes.body
נקודת המפנה בסרטון התרחש ברגע שהמנחה הצליחה למצוא את החיבור של למורים באמצעות הזדהות, אמפתיה, שותפות לתחושות שלהם. ברגע שהמורים הרגישו שהיא מזדהה איתם, שותפה לרגשות שלהם, למה שהם מביאים למפגש ההתנגדות פחתה.

מה שהייתי ממליצה למנחה לעשות לאחר תיאום הציפיות לבנות את המפגשים כך שיהיה מקום מעשי למורים בלמידה. דרך שיתוף של יוזמות שלהם, רעיונות וכו... כך ירגישו רלוונטיות ושותפות בתהליך . דבר נוסף לא רק לדבר על.. אלא גם לעשות את.. להיות מודלינג בהדרכה לפרקטיקות שאותן היא רוצה להעביר ולאפשר למורים לחוות את זה בעצמם.

מה שדיבר אלי בעיקר זה המקום שהיא בחרה לתת למורים. לידע שלהם, לנסיון, לצרכים שלהם.

בעבודה שלי בצוותים המלמדים שני מקצועות אחד הדברים שאני עשיתי כדי ליצור את השותפות והשייכות זה גיוס המורים לבנית החומרים, היוועצות איתם, חלוקת עבודה ושותפות בבניה התהליכים. (מתן מקום לכל דעה ולכל מורה). בנוסף, סדירות של שיתוף בהצלחות/אתגרים ולמידה מהם מאפשר מתן פוקוס לתהליך שהמורה עובר ולמידה של כולנו בעקבות. כשהמסר והעבודה בשוטף היא שכולנו לומדים אחד מהשני כל הזמן ותומכים אחד בשני גם בהצלחות וגם באתגרים.

# data[].attributes.headline
בעקבות המאמר - יעל שחר

# data[].attributes.subject
בעקבות המאמר - יעל שחר

# data[].attributes.body
א. נראות ומערך לכל חבר בקהילה
ב. הזדמנות להתפתחות לכל חבר בקהילה
ג. מקום לכל הילדים בתוך הקהילה
ד. סדירויות ושגרות שיוצרות קהילה ומקדמות את תחושת השייכות והערך לקהילה

הייתי שמחה להעמיק בשאלה איך מייצרים קהילת מורים ואיך הופכים כיתה לקהילת משמעות

# data[].attributes.body
צוות החינוך שאליו אני שייכת מהווה עבורי קהילה של משמעות. העקרונות הבאים לידי ביטוי: פתיחות, אמפתיה, שיתוף, הדדיות, נתינה, אכפתיות, הקשבה ובטחון

# data[].attributes.body
הסלון בבית עם הילדים, עקרונות המשמעות הבאים: שייכות לקבוצה, יחסי גומלין בין היחיד לקבוצה, תלות הדדית, מרחב לטעות וצמיחה

# data[].attributes.attachment_link.title
מרחב משמעותי

# data[].attributes.headline
יעל גביש-תבור

# data[].attributes.subject
יעל גביש-תבור

# data[].attributes.body
העקרונות הינם הערכים של נתינה, רגישות ואכפתיות. לשים לב לא.נשי הקהילה ולהיות רגישים לצרכים השונים. פעילות שיש בה משמעות והיא ניזונה בין היתר מתחושת השייכות.
המחשבה הינה - אותנטיות. שייכות ומשמעות עפ"י ערכים ועקרונות הקרובים ללבי ושברצוני לקדם.

# data[].attributes.headline
יעל גביש-תבור

# data[].attributes.subject
יעל גביש-תבור

# data[].attributes.body
התנדבות בקהילה, נתינה. במקרה זה, יישום הערך הלכה למעשה - תלמידי הכיתה מצטרפים לעשייה.

# data[].attributes.headline
יעל גביש-תבור

# data[].attributes.subject
יעל גביש-תבור

# data[].attributes.body
המרחב בלובי - שילוב של למידה עצמאית ואחרת יחד עם נושא שחשוב לי לקדמו. למידה של שתי כיתות במקביל - הקניה בנפרד ואז עבודה קבוצתית, שילוב בין הכיתות, תוצרים יחודיים

# data[].attributes.body
העקרונות שמובילים אותי הם הקשבה, אמפתיה, מתן עצה למעוניין , תחושת ביטחון ושייכות . אלו עראונות שמובילים אותי במישור הפרטי והמקצועי כאחד.

# data[].attributes.body
רצים לזכרם -  רגע לפני יום העצמאות שילוב של התחביב שלי בזכרון למען אלו שאינם.

# data[].attributes.body
זמן מליאה - זמן למידה וחשיבה לקראת תשפ"ב עם חדר המורים .