# data[].attributes.body
רעיון ליישום: שימוש בוואטסאב להכנה לשיעורים, המורה פותח קבוצה ומבקש מהתלמידים להעלות שתי שאלות לנושא השיעור, שאר התלמידים יכולים לענות על השאלה ומי שמצליח לענות בצורה נכונה יזכה בנקודות מסוימות. שיטה זו תמשוך התלמידים להשתתף עם החברים ולהכין לשיעורים בצורה אפקטיבית.

# data[].attributes.body
לעשות דף בפייסבוק המטרה שלו היא תחרות בין הכיתות למשל הצגת ניסוי מסויים עם תוצאות והניקוד מתחלק חלק המורים נותנים וחלק הקהל או כמה ליקים למשל

# data[].attributes.headline
רנא -רעיון ליישום 

# data[].attributes.subject
רנא -רעיון ליישום 

# data[].attributes.body
לפתוח קבוצת וואטסאפ לכל כיתה בבית הספר שלומדת ביולוגיה ולפתוח עוד קבוצה רק לנציגים מכל כיתה,ואחרי כל שיעור כל אחד מנציגים שולח את החומר הנשלח לקבוצת כיתתו וככה יהיה לתלמידים יותר מסיכום אחד או ישתפו דרך אחרת שהמורה השתמש בכיתה

# data[].attributes.headline
ליליאן - שאלה 

# data[].attributes.subject
ליליאן - שאלה 

# data[].attributes.body
מהי ההשפעה של השיתופיות ברשת על מידת הצלחת התלמידים ?

# data[].attributes.body
כיצד ניתן להבטיח שהקבוצה באינסטגרם תהיה למטרות לימודיות בלבד ולדווא שכל התלמידים נמצאים באותו קו?
מה האתגרים בשיטה זו וכיצד ניתן להתגבר עליהם?

# data[].attributes.headline
- רימה רעיון ליישום

# data[].attributes.subject
- רימה רעיון ליישום

# data[].attributes.body
שימוש ברשתות החברתיות ככלי ללימדה שיתופית. ניתן לעשות זאת בעזרת קבוצת אינסטגרם ומשתפים בסטוריז דברים חדשים בנושאים מסוימים כגון תמונות וסרטונים מהטבע ומראים יחסי גומלין או תופעות מסוימות..

# data[].attributes.headline
רשא אבו מוך- רעיון ליישום

# data[].attributes.subject
רשא אבו מוך- רעיון ליישום

# data[].attributes.body
לפתוח קבוצת וואטסאפ לכל התלמידים אליה הם צריכים לשתף סיכום ממוקד ומשמעותי אחרי כל פרק שהם לומדים. למשל, אפשר לחלק אותם לקבוצות כך שכל קבוצה תעשה סיכום אחר כגון: מפת מושגים, בניית מודל חזותי, צילום סרטון, העלאת מצגת עם תמונות וכו'...

# data[].attributes.headline
רננאל (ביוחקר ברשת)

# data[].attributes.subject
רננאל (ביוחקר ברשת)

# data[].attributes.body
שאלה: אני תוהה האם היעד של ביצוע עבודת צוות מרחוק ובאופן מכוון, כחלק מלימודי מגמה (בה יש שונות גבוהה באופן טבעי בין כמה תלמידים משקיעים, ציון נוכחי וכו'), ועוד בעבודת מחקר הכוללת אתגרים לא פשוטים מלכתחילה - די שאפתנית אולי אף מורכבת מדי.
הצעה: אולי אפשר לסדר את תכני התכנית, מהפשוט אל המורכב, אשר יגיע לשיא עם המחקר ברשת. לדוגמא, אפשר אולי שבהתחלה תהיה עבודה בכל כיתה על הדדיות, ופיתוח כישורים רלוונטיים לעבודת צוות, להמשיך לעבודת צוות מקוונת (בין זוגות באותו בית ספר או כתה), ואז לסיים במעין תרגיל שיצריך גם עבודה (קצרה) שכוללת בתוכה היבט של ביוחקר - כמו כתיבה, נתוח נתונים וכדומה). כל זה יכול להתפרס על זמן קצר יחסית, ובסיומו יוכלו התלמידים לגשת לעבודה מקוונת עם שותפים שהם אינם מכירים (שגם יעברו את אותם תכני פיתוח מקדימים). ואלי, במקרה הפחות אופטימי חלק מהתלמדים יבחרו שלא לבצע את פרוויקט המחקר בפורמט הזה, אך יתאפשר להם לשנות מסלול מבלי לפרק צוות

# data[].attributes.headline
רשא אבו מוך- רעיון ליישום

# data[].attributes.subject
רשא אבו מוך- רעיון ליישום

# data[].attributes.body
שהתלמידים יצלמו סרטונים על ניסויים מדעיים שונים ויעלו את זה לאפליקציות כגון טיקטוק ו-אינסטגרם. על התלמידים האחרים יהיה להסביר את התופעה בסרטון, להסביר תצאות הניסוי, לתת ביקורת, להציע שיפור לניסוי וכו'..

# data[].attributes.headline
מהא שואהדה- שאלה 

# data[].attributes.subject
מהא שואהדה- שאלה 

# data[].attributes.body
מצד אחד אפשר ללמוד טוב עם קבוצה, אבל מצד שני יש סיכוי לטעות בגלל מידע לא נכון שנותר בקבוצה ( למידה משותפת) וזה מייצר הטיה חברתית ומקבע שגיאות בקרב חברי צוות. איך אפשר להתמודד עם התופעה ולהפחית את הסיכוי להטייה?

# data[].attributes.headline
מהא שואהדה- רעיון ליישום

# data[].attributes.subject
מהא שואהדה- רעיון ליישום

# data[].attributes.body
1)להשתמש במהלך השיעור באפליקציות וכלים דיגיטליים שמציגות את התשובות של התלמידים על מסך אחד משותף לכולם.
2) משחקים תחרותיים דיגיטליים קשורים לנושא השיעור. לדוגמה, Quizizz, Kahoot וכו׳ . רואים את התשובות על מסך משותף ונותנים אפשרות לפתח דיון משותף.

# data[].attributes.headline
רננאל (ביוחקר ברשת)

# data[].attributes.subject
רננאל (ביוחקר ברשת)

# data[].attributes.body
שאלה: כיצד ולפי מה מתבצע הציוות בין זוגות (כיצד הוא מתבצע בפועל ו/או האם יש דרכים אחרות להחליט על צוותים? בעיני תחושת הבחירה החופשית מהווה בסיס להצלחה של פרוייקט כזה, בייחוד כי הוא עוסק ומצריך שיתוף פעולה והדדיות עם שותפים מרוחקים.
רעיון: בהעדר (או בנוסף) קריטריונים הנתונים לשיקול דעת המורים, אפשר לתת לתלמידים ליצור מעין כרטיסי ביקור אחידים ואנונימיים בהם יוכלו לכתוב קצת על עצמם, החל מנושא מועדף בלימודי ביולוגיה, ועד סוג מוזיקה מועדף או תחביבים. מעיין טינדר(?) לימודי שבוא יוכלו התלמדים לבחור את הצוותים בעצמם. כמובן שזאת לא תהיה בהכרח (או בהכרח לא תהיה) בחירה מושכלת או רלוונטית להמשך העבודה המשותפת, אך לפחות אולי עצם הבחירה תקנה תחושת אוטונומיה ואחריות אישית, ותפחית את התסכולים הפוטנציאליים מסוג 'לא משאמין שתקעו אותי בביוחקר עם האדיוטים האלה'.
(מתייחס לכל המגדרים)

# data[].attributes.body
רעיון ליישום: לפתוח קבוצת פיסבוק לכל כיתה, ולחלק לתלמידים מסימות קבועות, למשל, אחרי כל שיעור 5 תלמידים צריכים לעלות בקבוצה מהשהו מעניין\חדש שלמד בשיעור, על מנת שיהיה יותר מעניין ויעיל אפשר לעשות תחרות בין התלמידים ( למשל: מי שמקבל לייקים יותר משאר התלמידים בכיתה יקבל בונוס לציון הסופי...)

# data[].attributes.headline
אן גצל - שאלה

# data[].attributes.subject
אן גצל - שאלה

# data[].attributes.body
כיצד מוודאים שהאתר משמש רק לצרכי לימוד, ולא להעלאת פוסטים שאינם קשורים, ואף עלולים להפריע לתהליך הלמידה?
מי משגיח?
התלמידים? המורים? ההורים?
אולי שילוב של כולם?

# data[].attributes.headline
אן גצל - רעיון ליישום

# data[].attributes.subject
אן גצל - רעיון ליישום

# data[].attributes.body
אפליקציות המדיה החברתית ניתנים לצפייה/שימוש בכל מקום בעולם בו יש אינטרנט. זה מאפשר למידה שיתופית בכל מקום ובכל זמן, ללא הצורך להיות נוכח בכיתה. אם תלמיד לא יכול להיות נוכח עקב מחלה, שהות בחו״ל, או מכל סיבה אחרת, הוא עדיין יכול להמשיך להיות בקשר, ולהמשיך ללמוד ולהימנע מיצירת פערים בחומר הלימוד.

# data[].attributes.headline
סוהא אבו סרייה 

# data[].attributes.subject
סוהא אבו סרייה 

# data[].attributes.body
שאלה: עד כמה הקבוצות של הוואטסאפ או האינסטגראם תורמות ללמידה יעילה?

# data[].attributes.headline
סוהא אבו סרייה 

# data[].attributes.subject
סוהא אבו סרייה 

# data[].attributes.body
להשתמש באפליקציות השונות למען הלימוד כמו הוואטסאפ או האינסטגרם בכך להעלות דברים הקשורים לביולוגיה, בכך אפשר לשתף תמונות של תופעות, וכל דבר שקשור ללימודים.

# data[].attributes.headline
סידרא - רעיון ליישום

# data[].attributes.subject
סידרא - רעיון ליישום

# data[].attributes.body
אפשר לפתוח קבוצת וואטסאפ , עמוד באינסטגרם או בפייסבוק ולפרסם שם פוסטים , מאמרים , סרטונים , תמונות , ניסויים , תופעות ולדון במחקר.
למידה שיתופית מאוד יעילה ותורמת לתלמידים , וכדאי להשתמש בטכנולוגיות שונות ובאמצעי תקשורת שונים כדי לקדם את תהליך הלמידה.

# data[].attributes.body
מורכבות הערכת השיתופיות .
עד כמה זה מורכב ? וכיצד זה משפיע על התלמידים ?

# data[].attributes.headline
מלאק- רעיון ליישום

# data[].attributes.subject
מלאק- רעיון ליישום

# data[].attributes.body
שימוש בפייסבוק בעבודות החקר של התלמידים. לפתוח דף פייסבוק שבו הקבוצות השונות של תלמידי החקר יעלו פוסטים של שאלות החקר שלהם, תצפיות, תמונות סרטונים תוצאות ודיונים.
מידע זה חשוף בפני כל הכיתה ומאפשר דיונים שעלולים לקדם את המחקר. עצם זה שכולנו פותחים את הפייסבוק כל שתי דקות לבדוק התראות חדשות יאפשר לתלמידים להישאר מעודכנים ולהשתתף בקלות.

# data[].attributes.body
-האם חלוקת התלמידים היא אקראית? לא עדיף לחלק אותם לפי הישגים בכדי שתתאפשר עבודה שיתופית "שווה" משתי הקבוצות..?
-כמה זמן נמשכת העבודה השיתופית? האם זהו מספיק זמן בשביל להשיג את המטרה "החברתית" של גישה זו?

# data[].attributes.headline
מיכאל, רפלקציה על עבודה משותפת

# data[].attributes.subject
מיכאל, רפלקציה על עבודה משותפת

# data[].attributes.body
רפלקציה על הרצאה מכנס "בקוון נכון":

מדובר ברעיון של עבודה שיתופית: שתי קבוצות של שני תלמידים כל אחת מבית ספר שונה, מתמקדים בנושא חקר בביולוגיה אחד, עורכים ניסויים בהיבטים שונים של אותו הנושא, ושותפים לדיון בתוצאות של שני הניסויים, להצגת התוצאות, לדיון עליהן. בסוף יש בחינה על ידי מורה חיצוני, שמחבר "Unseen" על הנושא של החקר, ומשווה את הביצועים של שתי הקבוצות, ובעיקר את השיתוףב ביניהן, על פי טבלה של נושאי בדיקה מוכתבים על ידי בוני התכנית.

הרעיון של חבירה אקראית בין קבוצות חוקרים שאינם מכירים פנים מול פנים עולה בקנה אחד עם רעיונות של שימוש בטכנולוגיות חדשות בתהליך הלמידה. המיומנות שנרכשת תסייע לתלמידים במשימות בחיים הבוגרים שלהם, כמו שת"פ בין קבוצות מחקר, עבודה מול חברה בחו"ל וכדומה. על הבוחן להתרשם מהמימד הקוגניטיבי, וזה פשוט, אבל עליו גם לתהות על המימדים החברתיים והרגשיים של הלומדים, ועל מידת השותפות שנוצרה בין שתי הקבוצות.

# data[].attributes.body
שאלה- על סמך מה צוותו את הצוותים לחקר? על פי מוקד עניין משותף? על פי מגוון כישורים כדי שכל אחד יתרום משהו שונה?
מה בעצם היתרון של לבחור תלמידים מבתי ספר שונים? הרי לפתח שיתופיות זה משהו שהם כנראה צריכים גם מול התלמידים שאיתם במגמה (ולא איתם בכיתת חינוך למשל).

# data[].attributes.body
אפשר להשתמש בעמוד אינסטגרם באופן דומה בביולוגיה, לשתף תופעות טבע מעניינות, מחקרים מדעיים פורצי דרך שרלוונטיים לתחומי הלימודים.   אפשר ליזום אתגרים שקשורים לתופעות טבע. למשל, צלמו כמה שיותר תופעות טבע שקשורות ליחסי גומלין בנמלים וכד'.

# data[].attributes.headline
ורד נפרין לאיסוף מיידע במצגת שיתופית או קובץ וורד לבניית מבוא

# data[].attributes.subject
ורד נפרין לאיסוף מיידע במצגת שיתופית או קובץ וורד לבניית מבוא

# data[].attributes.headline
ורד נפרין - (עבודה שיתופית לאיסוף חומר למבחן או שאלות מבחן)

# data[].attributes.subject
ורד נפרין - (עבודה שיתופית לאיסוף חומר למבחן או שאלות מבחן)

# data[].attributes.headline
רעיון ליישום (מעיין)

# data[].attributes.subject
רעיון ליישום (מעיין)

# data[].attributes.body
1. לפתוח קבוצת וואטסאפ של כל התלמידים בביולוגיה (יא-יב) ולהעלות לשם פוסטים שבועיים של שיחת טד/כתבה מעניינת
2. התחזוק של הקבוצה ועמוד האינסטגרם יהיה תחת מחויבות אישית
3. קבוצה של מחויבות אישית יכולה להיות קבוצה של עיתונאים מדעיים, משמע תרגום התוכן המדעי לכתבה מונגשת

# data[].attributes.headline
תובנה (מעיין)

# data[].attributes.subject
תובנה (מעיין)

# data[].attributes.body
התלמידים צריכים להיות אלה שמנהלים את חשבון האינסטגרם