# data[].attributes.headline
Remedier til at bygge model af fordøjelsen

# data[].attributes.subject
Remedier til at bygge model af fordøjelsen

# data[].attributes.body
Hvad sker der i munden?

Maden bliver tygget og findelt mekanisk med tænderne. Maden blandes med spyt, som er fyldt med enzymet amylase fra spytkirtlerne. Dette starter en opblødning og opløsning af kulhydraterne. Når maden falder ned i svælget, udløser den synkerefleksen, og dermed kommer maden ned i mavesækken.

# data[].attributes.body
Hvad sker der i spiserøret?

Maden glider videre gennem spiserøret og videre til mavesækken gennem en muskelring. Denne muskelring holdes altid tætlukket. Dette forbygger, at mavesækkens indhold ikke løber tilbage til spiserøret.

Hvad sker der i mavesækken?

Maden kommer ned i mavesækken. Maden bliver æltet grundigt mellem ½ time og 4 timer. Indvendigt er mavesækkens overflade sammensat af mange folder. Dette gør, at mavesækken kan udvide sig og trække sig sammen efter behov. På den udvendige side  af mavesækken sidder der 3 muskellag på tværs af hinanden. De trykker og presser mavesækken fra alle side så maden æltes grundigt. Maden bliver også blandet med:

o    Saltsyre dræber alle bakterier.

o   Slimen sørger for, at føden bliver tyndtflydende, og beskytter maveslimhinden mod den stærke saltsyre.

o   Enzymet pepsin begynder at nedbryde proteinerne.

# data[].attributes.headline
Hvad sker der i tolvfingetarmen og  tyndtarmen?

# data[].attributes.subject
Hvad sker der i tolvfingetarmen og  tyndtarmen?

# data[].attributes.body
Hvad sker der i tolvfingetarmen?

Maden kommer videre ind i tolvfingertarm. Den er 25 cm lang. Her bliver der tilsat galde og bugspyt:

o   Galden nedbryder og optager fed. Den sendes af leveren, når der fedt i maden. Den brunlige farve afføring har stemmer fra galden.

o   Amylase, trypsin og lipase nedbryder kulhydrater, protein og fed. Disse enzymer dannes i bugspytkirtlen.

o   Bugspytkirtlen danner også en base der neutraliserer saltsyren, som kan ætse tarmvæggen.

Hvad sker der i tyndtarmmen?

Efter total nedspaltning af tarmindholdet i tolvfingertarmen presses massen ind i tyndtarmen, som er mellem 6-8 meter lang. Næringsstofferne, som aminosyrer, fedtsyrer og glukose kan nu frit vandre ind gennem tarmvæggen i små trevler og dermed kommer over til de små kar der fører blodet til leveren.

Tarmindholdet skubbes ned gennem tyndtarmen ved hjælp af sammentrækninger af musklerne i tarmvæggen.

# data[].attributes.body
Hvad sker der i tyktarmen?

Tyktarmen er ca. halvanden meter lang. Føderester som fibre, vand og salte presses ind i tyktarmen. Fibrene kan ikke optages men de er gode til at simulere tarmbevægelsen. Tyktarmen opsuger vand, salte og enzymer. Fibrene fylder og holder på noget vand så afføringen bliver blød. I tyktarmen bliver der dannet K vitamin, som er vigtig når blodet skal størkne.

# data[].attributes.body
Hvad sker der i endetarmen?

Den sidste del af fordøjelseskanalen er endetarmen. Endetarmen er normalt tom, men de ufordøjelige reststoffer bliver efterhånden en halvfast masse og kommer ned i endetarmen, udløser de et nervesignal til hjernen. Og så føler man trang til at gå på toilet.

Den ydre muskelring ved anus kan styres bevidst. Men den indre muskelring styres af det ikke bevidste nervesystemet.

# data[].attributes.body
De øvre luftveje:

næsen/næsehulen

mundhulen/svælget

struben.

De nedre luftveje:

luftrøret

bronkier

bronkioler

lungeblærerne.

# data[].attributes.body
Alle kroppens celler har brug både for ilt (O2) til at danne energi og at komme af med affaldsstoffet kuldioxid (CO2).

Lungerne løser den livsvigtige proces for kroppen med vejrtrækning. Vi trækker normalt vejret 12-16 gange i minuttet.  Vejrtrækning består af indånding og udånding.

Slimhinder i luftvejene fugter luften på vej til lungerne, så slimhinderne ikke bliver tørre og modtagelig for en infektion.  Små fimrehår opfanger mikroorganismer, og hindrer dermed  infektioner i luftvejene.
Hele processen og anatomien af luftvejene består af :

# data[].attributes.body
Næsen er hovedindgangen til luftvejene. Den har beskyttende hår. Næsen kan filtrere, fugte og opvarme luften, inden den passerer videre til lungerne.

# data[].attributes.body
Svælget kaldes i daglig tale halsen. Vejrtrækning sker ved, at luften passerer halsen på sin vej fra næsen til struben og lungerne og ud igen.

# data[].attributes.body
Struben er:
4-5 cm langt og er den øverste del af luftvejene. struben kan ses på forsiden af halsen. Hos mænd kaldes strubehovedet også adamsæblet, og det er mere tydeligt, end det er hos kvinder. Struben forbinder svælget med luftrøret, og den har en mekanisme, der spærrer adgangen til luftrøret under synkning. Struben har også en funktion som tonegenerator for stemmen.

# data[].attributes.body
Luftrøret er den del af luftvejene, der strækker sig fra struben til de to hovedbronkier(lungegrene). Den fungerer som en luftvej ned til lungerne.

# data[].attributes.body
Lungernes overflade er meget større end hudens.

Den højre lunge er lidt større end den venstre, da hjertets venstre side er lidt større, slår kraftigere og har derfor brug for mere plads.

# data[].attributes.headline
Hvad sker der i bronkierne og bronkiolerne ?

# data[].attributes.subject
Hvad sker der i bronkierne og bronkiolerne ?

# data[].attributes.body
Ved hjælp af bronkierne bliver den luft, som vi trækker ind, transporteret ned til lungevævet. Bronkierne deler sig i 2 hovedbronkier, 1 til hver lunge. fra hovedbronkierne deler luftvejene sig op i stadig mindre luftvejsgrene, kaldet bronkioler.

# data[].attributes.body
For enden af hver bronkiole er der en samling af ballonlignende strukturer, kaldet alveoler. Der er cirka 300 millioner alveoler i hver lunge.

I alveolerne foregår der en konstant udveksling af ilt og kuldioxid gennem den meget tynde væg til de små blodårer, som befinder sig i alveolevæggen. Denne gasudveksling (luftskifte) mellem blodet og luften i alveolerne tager cirka 0,3 sekunder.

# data[].attributes.body
Der sker altså flere processor samtidigt:

1.       Lungerne bevæger luften frem og tilbage i lungerne ved indånding og udånding.

2.       Lungerne udveksler ilt og kuldioxid mellem lungeblærerne og blodet.

Det betyder, at ilten kommer over i blodet, og kuldioxiden kommer den anden vej over i lungeblærerne (alveolerne).

Udvekslingen af ilt og kuldioxid mellem lungeblærer og blodet foregår igennem alveolerne, idet alle lungeblærer er i kontakt med et meget lille blodkar (kapillærer).

# data[].attributes.body
Hvad er hjertet-kredsløbet?

Hjertet er den kraft, som driver blodet rundt i cirkulationssystemet. Hjertet består egentlig af pumper, som arbejder side om side. Pumpen på højre side driver blodet til lungerne, hvor affaldsgasser som kuldioxid fjernes, og ilt tilføres. Friskt iltet blod returnerer til den venstre hjertehalvdel, som driver blodet ud i resten af kroppen.

Kredsløbet er inddelt i arteriekredsløbet, hvor hjertet pumper blodet ud til kroppen under forholdsvist højt tryk og venekredsløbet, hvor blodet ved lavt tryk flyder tilbage til hjertet.

Kredsløbet deltager også i kroppens forsvar mod infektioner og i kroppens varmeregulering.

Kredsløbet består af:

# data[].attributes.body
Hjertet

Hjertet er en hul muskel med fire forskellige kamre i alt, inddelt i to forkamre (atrier) og to hjertekamre (ventrikler). Forkamre og hjertekamre er adskilt af en elektrisk isolerende bindevævsplade, som adskiller muskelvævet i forkamrene fra muskelvævet i hjertekamrene.

Hjertet pumper ca. 5l blod pr. minut i hvile og op til 30l blod ved kraftig anstrengelse.

Hjertet sammentrækninger styres af sinusknuden.

# data[].attributes.body
Pulsårer (arterier)

Pulsårerne er de blodårer, der fører blodet væk fra hjertet. De bringer blodet fra venstre hjertehalvdel og ud i kroppen eller fra højre hjertehalvdel og ud i lungerne. Jo højere blodtrykket er, desto mere skal hjertet arbejde. Man skelner mellem det systoliske blodtryk og det diastoliske blodtryk. Blodårer (vener)

# data[].attributes.body
Blodårer (Vener)

Venesystemet har stor kapacitet, men muskulaturen regulerer rumfanget og holder derved et passende blodtryk. De fleste vener indeholder veneklapper, som sørger for, at blodet kun kan løbe en vej. Ellers vil tyngdekraften skabe tilbageløb, og blodet stase op. Venerne er tyndere end pulsårerne.

# data[].attributes.body
Hårkar ( kapillærer)

Kapillærer eller hårkar er fine blodkar, der ikke er tykkere end et hår. Der løber kapillærer langs alle cellerne i en krop, og det er fra kapillærerne at næringsstoffer og ilt kommer over i cellerne, og kuldioxid kommer fra cellerne over i blodet.

# data[].attributes.body
Blodet:

Blodet er et transportsystem. Blodet består af blodceller, der flyder rundt i en væske, der kaldes plasma. Lidt under halvdelen af blodet er celler, og resten er plasma. Uden plasma ville blodet være en tyk grød, og så ville det ikke kunne komme rundt i kroppen og gøre gavn. Der findes tre forskellige slags blodceller: Røde blodlegemer, hvide blodlegemer og blodplader. De er gode til hver deres specielle opgaver. Blodets celler består af ca. 25.000 milliarder røde blodlegemer, ca. 30 milliarder hvide blodlegemer og ca. 1.000 milliarder blodplader og fylder i alt godt 2 liter. Resten er plasma

# data[].attributes.body
Hvad er lymfesystemet?

Lymfe betyder ”klar vand”. I kroppens lymfesystem, som består af lymfeknuder og lymfekar, er milliarder af hvide blodlegemer med til at bekæmpe infektioner, virus og bakterier.

I lymfekarrene fragtes en tynd og gennemsigtig væske: lymfen.

Lymfesystemet har tre vigtige opgaver:

§  De skal samle overflødig væske.

§  Det skal opfange forskellige elementer, som er trængt ud gennem blodkarrene.

§  Det skal tage hånd om kroppens forsvar mod virus, bakterier og kræft.

# data[].attributes.body
Hvordan arbejer hjertet og kredsløbet?

Blodet strømmer tilbage til hjertet fra hele kroppen (overkroppen og underkroppen) til højre hjertekammer. Blodet er fyldt med CO2. Blodet kommer ind igennem vene cave. (inferiør og superior)

Venerne har klapper, der forhindrer blodet at strømer tilbage.

I højre hjertekammer pumpes blodet ind i højere forkammer og derefter til lungerne. Her sker der en udveksling af CO2 og O2 i lungerne i selve alveoler (Processen har vi set i sidste lektion om lungerne).

Derefter strømmer blodet som er fyldt med ilt tilbage til venstre hjertekammer, og videre til venstre forkammer. Og gennem aorta bliver blodet, som er fyldt med ilt og næringsstoffer sendt videre til hele kroppen gennem pulsårerne og videre til alle cellerne i kroppen gennem diverse kapillærer for at udveksle ilt/næringsstofferne med kuldioxid/affaldsstofferne i og omkring cellerne.

Hjertet pumper ca. 5l blod hvert minut.

# data[].attributes.body
Hvis vi vurderer resultat af vores forsøg i forhold Bristol skalaen. Så afføringen har nr. 7. ”Tarm funktion” var ikke optimal.

# data[].attributes.body
I vores daglige arbejde med pleje og omsorg i primærsektoren, skal vi være meget opmærksomme på vores borgeres generelle sundhed og livskvalitet. Vi skal trække på vores faglige viden, vores nysgerrighed, vores professionelle relationer, vores observationer, dokumentationer og opfølgning på disse i hverdagen. Vi skal tage os af de udfordringer i tide, som truer vores borges sundhed og livskvalitet.

Hjertet og kredsløbet.

En sygdom i hjerte eller kredsløb giver ofte problemer andre steder i kroppen.

·       Symptomer på forhøjet blodtryk:

o   Hovedpine og problemer med synet. Det skyldes, at karrene i hjernen udvider sig og trykker på nerverne.

o   Næseblod. Det skyldes, at de små kar i næsen kan gå i stykker pga. det høje tryk.

o   Svimmelhed og træthed. Det skyldes, at nervecellerne ikke får ilt nok.

Hvad kan jeg gøre

o   I første gang vil det være at motivere borgeren til at være opmærksom på en sund kost med begrænset indhold af fedt og salt samt vægt tab, rygestop og motion.

o   Medicin til behandling af forhøjet blodtryk ordineres af egen læge.

·       Symptomer på hjertekramper.

Symptomerne opstår ofte i forbindelse med fysisk eller psykisk anstrengelse. Og de er forskellige for mænd og kvinder.

For mænd:

o   Smerter i brystet, der stråler ud i venstre arm. Evt. op i halsen.

o   Følelsen af at have et stramt bånd omkring brystkassen.

o   Angst.

For kvinder:

o   Diffuse symptomer på smerter i ryg, skulder og mave.

Hvad jeg kan gøre?

o   Kontakte sygeplejersker/lægen. Evt. medicin

o   Forbyggende arbejder: motivation til ændring af livsstil, vægttab, rygestop, motion, kolesterolfattig kost. Og opfølgning på behandling af diabetes.

·       Symptomer på blodprop i hjertet:

o   Voldsomme smerter i brystet, der evt. stråler ud i venstre arm og op i halsen eller kæben.

o   Åndenød og blålig farvning af huden, hvor den er tynd: f.eks. læber

o   Svimmelhed og besvimelse, fordi kroppens celler mangler ilt.

o   Koldsved

o   Angst.

o   Feber.

Hvad skal jeg gøre?

o   Ring 112

o   Forbyggende arbejder: motivation til ændring af livsstil, vægttab, rygestop, motion, kolesterolfattig kost. Og opfølgning på behandling af diabetes.

Luftveje og vejrtrækning.

De almindeligste sygdomme i luftvejene er: lungebetændelse, kol, og Astma.

·       Symptomerne på lungebetændelse er:

o   Feber

o   Kulderystelser.

o   Hoste.

o   Slim.

o   Smerter i brystet.

o   Træthed.

Hvad skal jeg gøre?

o   Kontakte lægen.

o   Sygepleje og udførelse af delegeret behandling. (antibiotika, vaccine)

·       Symptomer på kol (obstruktiv lungelidelse).

Sygdommen er kronisk. Transporten af ilt til og fra lungerne er nedsat.

o   Hoste ofte, daglig.

o   Åndenød, dvs. Besværet vejrtrækning.

o   Opspyt af slim.

Hvad skal jeg gøre?

o    Sygepleje og udførelse af delegeret behandling: bronkieudvidende medicin, binyrebarkhormon, slimløsende midler, andet.

o   Evt. brug af ildbehandling.

o   Forbyggende arbejder.

·       Symptomer på Asma.

Asma er en kronisk lidelse i luftvejene, slimhinderne og luftvejene trækker sig sammen og vanskeliggøre vejrtrækning.

o   Åndenød, dvs. Besværet vejrtrækning.

o   Hvæsen/ piben ved udånding.

o   Trykken for brystet.

o   Hoste med slim især om natten.

Hvad skal jeg gøre?

o   Jeg fjerner årsager, hvis jeg ved, hvad personen reagerer på.

o   Sygepleje og udførelse af delegeret behandling: bronkieudvidende medicin, binyrebarkhormon, slimløsende midler, andet.

o   Evt. brug af ildbehandling.

o   Forbyggende arbejder.

Fordøjelsessystem.

Almindeligste sygdomme i fordøjelsessystemet er: hæmorider, mavesår, galdesten, kræft i endetarm, mm.

Hvad skal jeg gøre?

o   Kontakte sygeplejersker/lægen. Evt. medicin

o   Sygepleje og udførelse af delegeret behandling.

o   Forbyggende arbejder.