# data[].attributes.body
במאה ה-16 שולטת באזור פראג הממלכה ההבסבורגית. פראג היא עיר הבירה שלהם, והמלכים הופכים אותה למרכז דתי, חינוכי-תרבותי וכלכלי מהמדרגה הראשונה. בפראג הוקמו מוסדות חינוך של הישועים, נוסדה אוניברסיטת קרל שהייתה אחת האוניברסיטאות החשובות באירופה. בנוסף, הקיסר רודולף השני התעניין באומנות ומדעים ולכן הוא הביא לפראג ציירים, מוזיקאים תכשיטנים ואנשי מדע, דבר שהביא להקמת תזמורת ותערוכות אומנות.

# data[].attributes.body
הסיבות לכך שפראג נהפכה למרכז מדיני במאה ה 16 הם:
1. פתיחת אוניברסיטת קארל
2. מוסדות החינוך הישועים
3.רודולף השני הביא לפראג אומנים, תכשיטנים, ציירים וכו

# data[].attributes.body
פראג נהפכה למרכז חינוכי תרבותי מכמה סיבות:
1. נוסדה בה אחת האוניברסיטאות הראשונות באירופה, אוניברסיטת קארל.
2. נוסד בה גם בית הספר התיכון הראשון שמפריד בין היסודי לאוניברסיטה.
3.הקיסר התעניין באומנות ומדעים והוא הביא אנשי מדע ואומנות רבים לעיר.

# data[].attributes.body
הסיבות לכך שפראג הפכה למרכז חינוכי תרבותי הן:
1. מוסדות חינוך של הישועים.
2. אוניברסיטת קארל.
3. רודולף ה-2

# data[].attributes.body
הסיבות שפראג הפכה למרכז חינוכי תרבותי הן הקמת מוסדות חינוך הבאים אוניברסיטת קראל ומוסדות החינוך של הישועים
בנוסף רודולף השני תרם לפיתוח העיר בתחום החינוכי תרבות משום שגרם לכינוס של מדענים כימאים אסטרונומים אסטרולוגים מוזיקאים  תכשיטנים וציירים בעיר.

# data[].attributes.headline
לירז שאלה 12

# data[].attributes.subject
לירז שאלה 12

# data[].attributes.body
פראג הפכה למרכז חינוכי תרבותי בגלל המוסדות שהיו בה כמו למשל אוניברסיטת קארל

# data[].attributes.body
הגורמים שהפכו את פראג למרכז חינוכי תרבותי הם: במאה ה-14 קארל הרביעי מקים בפראג אוניברסיטה שהייתה אחת הראשונות באירופה, האוניברסיטה משכה אליה אנשי מדע ורוח. בנוסף, במאה ה-16 נוסד בפראג בית הספר התיכון הראשון באירופה.

# data[].attributes.headline
אורי תשובה 2

# data[].attributes.subject
אורי תשובה 2

# data[].attributes.body
הדברים שהפכו את פראג למרכז תרבותי חינוכי הם:
1. אוניברסיטת קארל
2. מוסדות החינוך של הישועיים
3. אמנים ומדענים שהובאו לעיר על ידי רודולף השני

# data[].attributes.headline
אלינור קריכלי

# data[].attributes.subject
אלינור קריכלי

# data[].attributes.body
הגורמים שהפכו את פראג למרכז חינוכי ותרבותי היו:
1. פתיחת אןוניברסיטת קארל במאה ה-14. אחת האוניברסיטאות הראשונות באירופה והיא משכה אליה הרבה אנשי מדע ורוח.
2. פתיחת מוסדות החינוך של היישועים במאה ה-16. בית הספר התיכון הראשון באירופה.
3. רודולף השני שהביא לעיר מדענים ואומנים.

# data[].attributes.body
הסיבות לכך שהעיר פראג נהפכה למרכז חינוכי תרבותי:
1. מוסדות החינוך של הישועים
2.אוניברסיטת קארל
3.רודלוף השני
מדענים באסטרונומיה כימיה ופילוסופיה ביחד עם ציירים ואמנים ופסלים שמציגים תזמורת וחפצי אומנות.

# data[].attributes.body
פראג נהפכה למרכז חינוכי תרבותי בגלל המוסדות שהוקמו בה. חלק מהמוסדות שהוקמו הם:
1. מוסדות חינוך של הישועים
2. אוניברסיטת קארל
3. רודולף השני התעניין באומנות ומדעים וגרם לכך שיבואו לפראג מדענים שעסקו בכימיה, אסטרונומיה ואסטרולוגיה. הוא הביא בנוסף ציירים, מוזיקאים ותכשיטנים.

# data[].attributes.body
שלושת הדברים שהפכו את פראג למרכז חינוכי תרבותי הם מוסדות חינוך, אוניברסיטת קרל ורודולף השני. במאה ה16 נוסד התיכון הראשון באירופה, במטרה לתת ליהודים חינוך טוב.  אוניברסיטת קרל שנוסדה במאה ה14, הייתה אחת האוניברסיטות הראשונות באירופה. ורודולף השני התעניין באומנות ומדעים, כך שגרם לאנשים שעוסקים בתחומי המדעים, להגיע לפראג.

# data[].attributes.headline
עדן גורבצ'וב 2

# data[].attributes.subject
עדן גורבצ'וב 2

# data[].attributes.body
פראג מהפכה למרכז חינוכי תרבותי מכמה סיבות:
1) מוסדות החינוך של הישועיים- במאה ה-16 נוסד בית ספר תיכון ראשון באירופה על ידי הישועיים במטרה לתת לילדים חינוך טוב כדי להפוך אותם לקתולים טובים, הם למדו בשפה הלטינית.
2)אוניברסיטת קארל- נוסדה בפראג במאה ה-14 והייתה אחת מהאוניברסטאות הרשונות באירופה. כנפתחה משכה אליה אנשי מדע ורוח שלימדו פילוסופיה, היסטוריה וספרות, מה שמשך אליה הרבה תלמידים.
3) רודולף השני- רודולף השני התעניין באומנות ומדעים, הוא גרם לכך שיבואו לפארג מדענים שעסקו בכימיה, אסטרונומיה ואסטרולוגיה, בנוסף הוא הביא ציירים, מוזיקאים ותכשיטנים.

# data[].attributes.body
ביטויים למרכזיותה כמרכז חינוכי-תרבותי
1-מוסדות החינוך הישועים
2- אוניברטסיאת קארל
3- רודולף השני

# data[].attributes.body
פראג הפכה למרכז חינוכי-תרבותי מכמה סיבות:
1.מוסדות החינוך של הישועים: במאה ה16 נוסד בית הספר התיכון הראשון באירופה. בית הספר הוקם על ידי מסדר הישועים במטרה לתת לילדים חינוך טוב כדי להפוך אותו לקתולי טוב.
2. אוניברסיטת קהל נוסדה במאה ה14 והייתה אחת האוניברסיטאות החשובות באירופה. כשנפתחה משכה אליה אנשי מדע ורוח שלמדו פילוסופיה.
3.רודולף השני התעניין באומנות ובמדעים. הוא גרם לכך שיבואו לפראג מדענים שעסקו בכימיה אסטרונומיה ואסטרולוגי. בנוסף הוא הביא ציירים מוזיקאים ותכשיטנים.בעיר הוקמה תזמורת ונפתחו תערוכות של תכשיטים ואומנות.

# data[].attributes.body
פראג הפכה למרכז חינוכי תרבותי במאה ה-16 מכמה גורמים:
1. הקמת מוסדות החינוך של הישועיים - במאה ה-16 הוקם בית ספר התיכון
2. הקמת אוניברסיטת קארל
3. רודולף השני.

# data[].attributes.headline
נתלי תשובה 2

# data[].attributes.subject
נתלי תשובה 2

# data[].attributes.body
1. מוסדות חינוך של הישועים- במאה ה16 נוסד בית הספר התיכון הראשון באירופה. בית הספר הוקם על ידי מסדר הישועים במטרה לתת לילדים חינוך טוב כדי להפוך אותו לקתולי טוב. תלמידים למדו בשפה הלטינית.
2. אוניברסיטת קארל- נוסדה במאה ה14 והייתה אחת האוניברסיטאות הראשונות באירופה. כשנפתחה משכה אליה אנשי מדע ורוח שלימדו פילוסופיה, היסטוריה וספרות. הסטודנטים באוניברסיטה היו מחולקים לצ'כים וגרמנים ובהתחלה נשמר בה הסובלנות הדתית. בהמשך התגברה המתיחות.
3. רודולף השני- רודולף השני התעניין באומנות ובמדעים. הוא גרם לכך שיבואו לפראג מדענים שעסקו בכימיה, אסטרונומיה ואסטרולוגיה. בנוסף, הוא הביא ציירים, מוזיקאים ותכשיטנים. בעיר הוקמה תזמורת ונפתחו תערוכות של תכשיטים ואומנויות.

# data[].attributes.headline
תמר קיקוזשוילי

# data[].attributes.subject
תמר קיקוזשוילי

# data[].attributes.body
הגוף שמנהל את הקהילה היהודית הוא ''הקהל'' . הקהל ניהל את ענייניה השוטפים של המדינה ותיקן תקנות שונות. התקנות היו מעין חוקים שנועדו להסדיר את חיי היום יום של היהודים. התקנות חייבו כל אחד ואחת מבני הקהילה והיו שונות. יהודי שהצטרף לקהילה היה חייב לשמור על התקנות ותקנות אלו נתנו פתרונות למצבי חיים שונים.

התקנות אפשרו בעצם להנהגה לנהל את הקהילה היהודית באופן מסודר ועצמאי ואוטונומי, כאשר יש תקנות שיש לציית להם ולשמור עליהם. התקנות עסקו בכל תחומי החיים ונועדו בנוסף לשמור על הזהות היהודית בעיר הנוצרית.

לקהל היו אמצעי אכיפה וענישה שונים כמו: הטלת קנסות, מאסר, ענישה פיזית-מלקות, אות קלון שאליו היו קושרים אדם שחטא, עונש מוות במקרים חריגים והחרם העונש ביותר הוא חרם. חרם שמשמעותו שאסור לבוא במגע וביחסים עם המוחרם (לא לדבר אתו, לא לסחור אתו, לא לגור בקרבתו, לא להזמין אותו לבית כנסת וזהו העונש החמור ביותר).

# data[].attributes.body
תקנון התקנות איפשר לקהל קבוע את החוקים, כך הקהל הראה על סמכות מסוימת. מי שעבר על התקנות הוענש ע"י הקהל

# data[].attributes.body
חשיבות הסמכות שהייתה לקהל לתקן תקנות בנוגע לחיי היהודים היא להסדיר את חיי היום יום של הקהילה היהודית בכל תחומי החיים. התקנות והחוקים עסקו בכל תחומי החיים ועזרו לקהילה לשמור על הסדר בקהילה. אם היו אנשים שלא צייתו לתקנות הם היו נענשים בעזרת קנסות, עונשים פיזיים ולפעמים חרם

# data[].attributes.body
החשיבות שהייתה ל"קהל" לתקן תקנות הנוגעות בחיי היהודים באירופה הנוצרית היא לקיים את אורך החיים היהודי ולשמור על הזהות היהודי. אמצעי האכיפה שהיו להנהגה היהודית הם: הקהל יכל להטיל קנסות על אילו שלא צייטו לתקנות, היו עונשי מוות במקרים חריגים, אבל העונש הכי חמור היה חרם שאוסר לבוא במגע עם מוחרם.

# data[].attributes.body
החשיבות של הסמכות שהייתה לקהל בלתקן תקנות זה שכך הם יכלו לשמור על אורח החיים היהודי ועל זהותם היהודית בתקופת חייהם בעיר הנוצרית

# data[].attributes.body
חשיבות הסמכות שהייתה לקהל לתקן תקנות היא להראות שהקהל הוא הגוף האחראי על הקהילה ולבסס את מעמדו בקרב הקהילה היהודית (להראות שבעצם הוא קובע איך יראו החיים בקהילה) בנוסף תפקיד הקהל היה לעשות סדר בחיי הקהילה היהודית ולאפשר לקיים אורח חיים מסודר כמו של הקהילה הנוצרית ללא הנהגה נוצרית ובכדי לאפשר זאת חוקקו התקנות שעסקו בכל תחומי החיים (נושאי הלכה, כלכלה ונושאים אזרחיים ומשפטים) ולכן דבר זה הראה את כוחו של הקהל. אמצעי האכיפה של הקהל היו שפיטה וענישה כאשר אמצעי הענישה היו ענישה פיזית, אות קלון, עונש מוות והעונש החמור ביותר- חרם.

# data[].attributes.body
א. מוסד חינוכי תרבותי שפעל בעיר הנוצרית הוא הכנסייה, מוסד כלכלי שפעל בעיר הנוצרית הוא ההלוואות בריבית שהיהודים עסקו בהם.

# data[].attributes.body
החשיבות העיקרית שהייתה לקהל היא לקבוע תקנות שיאפשרו סדר בחיי היהודים באירופה

# data[].attributes.headline
אדיר תשובה 2

# data[].attributes.subject
אדיר תשובה 2

# data[].attributes.body
פראג הפכה למרכז חינוכי ותרבותי במאה ה16, בגלל כמה סיבות: 1. הקמת אוניברסיטת קארל: קארל הרביעי פעל רבות על מנת לקדם את פראג, ביניהם היה הקמת אוניברסיטת קארל, לשם הביא כל מיני מדענים ופילוסופים ועוד. 2. הקמת בית ספר תיכון של ישויים: הישויים החליטה להקים בית ספר תיכון על מנת לחנך אנשים להיות נוצרים טובים. 3. רודולף השני- רודולף השני אהב אומנות ומדעים, ולכן הביא לפראג כל מיני מדענים, פילוסופים, אסטרולוגים, אומנים, מוזיקאים והקים תערוכות.

# data[].attributes.headline
לינוי רויטמן

# data[].attributes.subject
לינוי רויטמן

# data[].attributes.body
החשיבות שהייתה לקהל לתקן תקנות הנוגעות לחיי היהודים היא לקבוע חוקים בחברה היהודית בקשר לחיי החברה שלהם. אמצעי האכיפה היו עונשים.

# data[].attributes.body
חשיבות הסמכות שהייתה לקהל לתקן תקנות הנוגעות לחיי היהודים באירופה היא שהתקנות אפשרו ליהודים לקיים את אורח חיים שלהם ולשמור על הזהות היהודית שלהם. אמצעי האכיפה שהיו לקהילה היהודית הם שלקהילה הייתה סמכות להטיל קנסות או מלקות, עונש מוות במקרים חריגים והעונש החמור ביותר היה חרם. חרם משמעותו שאסור לבוא במגע וביחסים עם המוחרם (לא לדבר איתו, לא לסחור איתו, לא לגור בקרבתו, לא להזמין אותו לבית כנסת).

# data[].attributes.body
חשיבות הקהל הייתה שהם היו הגוף שהנהיג את את הקהילה היהודית הם היו צריכים לתקן תקנות לקהילה היהודית ובנוסף תפקידם העיקרי היה לאפשר לקיים את אורך החיים היהודי ולשמור על הזהות היהודית.

# data[].attributes.body
התפקיד המרכזי של הקה"ל היה לאפשר לקיים את אורח החיים היהודי ולשמור על הזהות היהודית. התקנות היו מעין חוקים שנועדו להסדיר את חיי היומיום של היהודים. תקנות אלו נתנו פתרונות למצבי חיים שונים ועסקו בתחומי חיים שונים כמו תחום המסחר, מגורים ויחסים בין אדם לחברו. התקנות חייבו כל אחד ואחת מבני הקהילה. לקה"ל הייתה סמכות להטיל קנסות או מלקות, עונש מוות במקרים חריגים, אבל העונש החמור ביותר היה חרם. אלה הם אמצעי האכיפה שהיו לקה"ל.

# data[].attributes.headline
אלינור קריכלי

# data[].attributes.subject
אלינור קריכלי

# data[].attributes.body
חשיבות הסמכות שהייתה לקהל לתקן תקנות הנוגעות לחיי היהודים באירופה הנוצרית הייתה האפשרות לקיים אורח חיים יהודי ולשמור על זהות יהודית. כדי שהקהילה תתפקד באופן תקין חויבו אנשי הקהילה לשמוע להוראות, כמו כן התקנות היו שונות מקהילה לקהילה. לקהל ניתנה הסמכות להעניש במקרה של הפרה של התקנות.
אמצעי האכיפה היו והענישה היו באמצעות ענישה פיזית (מלקות), קנס, מאסר, אות קלון, עונש מוות וחרם.

# data[].attributes.body
החשיבות סמכויות הקהל היו לתקן תקנות הנוגעות לחיי היהודים בעיר הנוצרית באירופה הן לשמור שהיהודים שומרים על זהותם היהודית לקיים את אורח החיים היהודי מי שלא שמר על התקנות הללו נענש, לנהל חיים עצמאים לייצג את היהודים בפני השלטון ולגבות מיסים באופן עצמאי.

# data[].attributes.headline
עדן גורבצ'וב

# data[].attributes.subject
עדן גורבצ'וב

# data[].attributes.body
לקהל היו סמכויות לקבוע את אורך החיים בקהילה באמצעות תקנות שחייבו את כולם. הקהל יכל גם להעניש אדם שלא ציית לתקנות. התקנות היו מעיין חוקים שנועדו להסדיר את חיי היום יום של היהודים. התקנות חייבו כל אחד מבני הקהילה והיו שונות מקהילה לקהילה. יהודי שצטרף לקהילה היה צריך לשמור על התקנות ותקנות אלו נתנו פתרונות למצבי חיים שונים. התקנות עסקו בתחומי חיים שונים כמו מסחר ומגורים. אמצעי האכיפה היו קנסות, מאסרים וענישה פיזית הכוללת מכות, אות קלון ועונש מוות. העונש החמור ביותר היה חרם.

# data[].attributes.body
הייתה חשיבות גדולה לסמכות של הקהל לכתוב תקנות מכיוון שהיה צריך לשמר את הזהות היהודית בקרב הקהילה, והיה צריך שכולם יעקבו אחר החוקים בשביל קהילה שמתפקדת כמו שצריך.
לקהל הייתה סמכות לשפוט אנשים ולהחליט על אמצעי ענישה כמו להטיל קנסות או מלקות, עונש מוות וחרם שזהו העונש החמור ביותר.

# data[].attributes.body
חשיבות הסמכות שהייתה לקהל לתקן תקנות עבור היהודים היא שהתקנות עסקו בכל תחומי החיים וכך חייבו כל יהודי לפעול בדרכן כך שיהיה סדר בקהילה היהודית.
אמצעי האכיפה היו קנסות, מאסרים וענישה פיזית הכוללת מכות, אות קולון ועונש מוות במקרים קיצוניים.

# data[].attributes.body
אחד מהסמכויות של ההנהגה היה התקנת תקנות- לקהל היו סמכויות לקבוע את אורך החיים בקהילה באמצעות תקנות שחייבו את כולם. הקהל יכול היה להעניש אדם שלא ציית לתקנות. החשיבות היא לאפשר לקיים את אורח החיים היהודי ולשמור על הזהות היהודית. התקנות היו מעין חוקים שנועדו להסדיר את חיי היום יום של היהודים. אמצעי האכיפה שהיו להנהגה היהודית באירופה בתקופה זו הם- לקהל הייתה סמכות לטיול קנסות או מלקות, עונש מוות במקרים חריגים, אבל העונש החמור ביותר היה חרם שמשמעותו שאסור לבוא במגע וביחסים עם מוחרם- לא לדבר איתו, לא לסחור איתו, לא לגור בקרבתו, לא להזמין אותו לבית הכנסת- וזהו העונש החמור ביותר.

# data[].attributes.body
החשיבות של הקהל לתקן תקנות הנוגעות לחיי היהודים באירופה הנוצרית היא לשמור על ההלכה הדתית של היהודים למרות השינויים שחיו בתנאים שלהם ולפייס בין אדם וחברו. אמצעי האכיפה של הקהל היו לתת עונשים כמו מלקות וחרם ואף עונש מוות למי שעבר על התקנות של הקהל באותה העיר. חרם היה העונש הגרוע ביותר.

# data[].attributes.body
החשיבות הסמכות שהייתה לקהל עצם העובדה שתיקנה תקנות , הראתה  שהקהל מתנהל כגוף משפטי אשר קובע את "החוקים " בחברה היהודית בעיר - היא הסדירה את חיי היום יום של היהודים בעיר. איפשרה ניהול הוגן וצודק.
התקנות שנכתבו היו מין חוקים שעל פיהם חיו היהודים, לכל העובר על החוק - צפוי לעונש .
האכיפה שלהם הייתה על ידי עונשים , כמו מלקות וחרמות - אשר נחשבו לעונשים חמורים ומשמעותים

# data[].attributes.body
תשובה....